Alemany silesià
Schläsche Sproache | |
---|---|
Altres noms | Schläs'sche Sproche |
Tipus | llengua, llengua viva i dialecte ![]() |
Ús | |
Parlants | 22.900:[1] 12.000 a Polònia i 10.900 a Txèquia |
Parlants nadius | 22.900 ![]() |
Rànquing | No està al top 100 |
Autòcton de | Silèsia |
Estat | Polònia, Txèquia, Alemanya |
![]() | |
Mapa dels dialectes silesians | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües indoeuropees llengües germàniques llengües germàniques occidentals alt alemany alt alemany inferior alemany central oriental ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | sli |
ISO 639-3 | sli ![]() |
Glottolog | lowe1388 ![]() |
Ethnologue | sli ![]() |
IETF | sli ![]() |
Endangered languages | 5386 ![]() |
Alemany silesià (Schläsche Sproache/Schläs'sche Sproche, alemany: Schlesisch) o baix silesià, és una varietat lingüística de l'alemany parlada a Silèsia. Actualment l'àrea es troba principalment al sud-oest de Polònia però també al nord-est de la República Txeca i a Alemanya oriental. Els dialectes del grup estan gairebé extingits.
Història
En el seu origen, l'alemany silesià aparegué en el segle xii com a derivació de l'alt alemany mitjà amb una forta influència de l'alt alemany, de l'alt saxó, del fràncic oriental, el turingi i el silesià. Els habitants de Silèsia podrien ser descendents dels colons que hi arribaren en el segle xiii procedents de l'Alta Lusàcia, Saxònia, Turíngia i Francònia.
Després de la Segona Guerra Mundial les autoritats comunistes locals prohibiren l'ús de la llengua. Després de l'expulsió dels alemanys de Silèsia, la llengua i la cultura alemanyes gairebé desaparegueren de Silèsia quan fou incorporada a Polònia el 1945. Les autoritats poloneses prohibiren l'ús de l'alemany. Encara avui hi ha sentiments trobats tant entre polonesos com en els alemanys, principalment a causa dels crims de guerra nazis com de l'expulsió i la neteja ètnica dels alemanys ètnics dels antics territoris orientals d'Alemanya que foren cedits a Polònia per l'Acord de Potsdam.
L'alemany silesià no té cap mena de reconeixement legal de l'Estat polonès, tot i que la minoria alemanya a Polònia ha obtingut un cert reconeixement des de la caiguda del comunisme el 1991 i l'entrada de Polonia en la Unió Europea. L'alemany silesià pot dividir-se en els varietats Gebirgsschlesische Dialektgruppe, Südostschlesische Dialektgruppe, mittelschlesische Dialektgruppe, westschlesische Dialektgruppe i neiderländische Dialektgruppe.[2] El nordostböhmische Dialektgruppe també forma part del silesià.[3][4]
L'alemany silesià fou la llengua en la que foren escrites les poesies de Karl von Holtei i Gerhart Hauptmann durant el segle xix.
Referències
- ↑ Alemany silesià a Ethnologue
- ↑ Ludwig Erich Schmitt (Hrsg.): Germanische Dialektologie. Franz Steiner, Wiesbaden 1968, p. 138-139
- ↑ Ludwig Erich Schmitt (Hrsg.): Germanische Dialektologie. Franz Steiner, Wiesbaden 1968, p. 143
- ↑ Alois Kreller: Wortgeographie des Schönhengster Landes. Kraus, Nendeln 1939, 1979 Kraus, vol. 3, p. 3
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Incubator-logo.svg/32px-Incubator-logo.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Informació sobre Alemany silesià a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “sli” (anglès)
- (alemany) Ueber deutsche Dialectforschung: Die Laut-und Wortbildung und die Formen der Schlesischen Mundart