Ambros Speiser
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (de-ch) Ambrosius Paul Speiser ![]() 13 novembre 1922 ![]() Basilea (Suïssa) ![]() |
Mort | 10 maig 2003 ![]() Aarau (Suïssa) ![]() |
Sepultura | Cementiri Liebefels 47° 27′ 43″ N, 8° 18′ 22″ E / 47.461992°N,8.305975°E / 47.461992; 8.305975 ![]() |
President Federació Internacional pel Processament de la Informació | |
1965 – 1968 ← Isaac L. Auerbach – Anatoli Dorodnitsyn → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | ETH Zürich (1944–1950) ![]() |
Tesi acadèmica | Entwurf eines elektronischen Rechengerätes unter besonderer Berücksichtigung der Erfordernis eines minimalen Materialaufwandes bei gegebener mathematischer Leistungsfähigkeit ![]() ![]() |
Director de tesi | Eduard Stiefel i Ernst Baumann ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Electrotècnia i ordinador ![]() |
Ocupació | informàtic, professor, enginyer elèctric, emprenedor ![]() |
Ocupador | Brown, Boveri & Cie (1966–1987) Laboratori de recerca d'IBM Zuric (1956–1966) ETH Zürich (1952–1956) ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Moheb Aziz Abdel-Messih, John Robert Stock, Gerhard Brumm, Armin Frei, Emil Hopner, Gabriel Minder, Peter Tschopp i Raymond Vuilleumier ![]() |
Família | |
Cònjuge | Margrit Schenk ![]() |
Pare | Ernst Speiser ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() |
Ambros Speiser (Basilea, 13 de novembre de 1922 - Aarau, 10 de maig de 2003) va ser un enginyer electrònic suís.
Vida i obra
Tot i haver nascut a Basilea, Speiser va passar la seva primera infància a Surbiton (afores de Londres), on el seu pare, Ernst Speiser, era un pròsper empresari. El 1931 van retornar a Suïssa i es van instal·lar a Baden (Argòvia), on el seu pare va continuar la seva carrera com empresari fins que, a partir de la Segona Guerra Mundial, es va dedicar a la política.
A partir de 1944, Speiser va estudiar electro-tecnologia al ETH Zürich, en el qual es va graduar el 1948. L'any següent, el seu director de tesi, Eduard Stiefel, el va fer anar, juntament amb Heinz Rutishauser, a Harvard i Princeton per estudiar els projectes de computadors electrònics de les dues institucions. El 1950, al mateix temps que obtenia el doctorat, es va crear l'Institut de Matemàtica Aplicada del ETH i es va comprar un ordinador Z4 per experimentar amb ell.[1] Això va impulsar Stiefel, Rutishauser i Speiser a construir el seu propi ordinador, que van anomenar ERMETH (acrònim de l'alemany Elektronische RechenMaschine ETH).[2] Però el 1955, Speiser, que era l'enginyer en cap del projecte,[3] el va abandonar i va fitxar com director del laboratori de recerca d'IBM a Zúric,[4] des del qual va fer la competència als seus antics companys de l'ETH.[5]
El 1966 va abandonar IBM per convertir-se en director d'investigació de Brown, Boveri & Cie (actual ABB) a Baden, càrrec en el qual es retirar el 1987.
Referències
- ↑ Schwartz, 1981, p. 121.
- ↑ Bruderer, 2013b, p. 98.
- ↑ Gutknecht, 2010, p. 282.
- ↑ Bruderer, 2013a, p. 32.
- ↑ Sciacca i Curioni, 2018, p. 66-68.
Bibliografia
- Bruderer, Herbert «Der kurze Traum vom Schweizer Silicon Valley» (en alemany). Tages-Anzeiger, Jul. 3, 2013a, pàg. 32.
- Bruderer, Herbert. «Discovery of Two Historical Computers in Switzerland». A: Arthur Tatnall, Tilly Blyth, Roger Johnson (eds.). Making the History of Computing Relevant (en anglès). Springer, 2013b, p. 96-104. ISBN 978-3-642-41649-1.
- Bruderer, Herbert. Milestones in Analog and Digital Computing (en anglès). Springer, 2020. ISBN 978-3-030-40973-9.
- Gutknecht, Martin H. «Numerical analysis in Zurich – 50 years ago» (en anglès). math.ch/100, 2010, pàg. 279-290. DOI: 10.4171/089-1/10.
- Rubio Jiménez, Manuel Ángel. Historia de los Lenguajes de Programación: Años 1940-1959 (en castellà). Altenwald Books, 2022. ISBN 9788412452037.
- Schwartz, H.R. «The Early Years of Computing in Switzerland» (en anglès). Annals of the History of Computing, Vol. 3, Num. 2, 1981, pàg. 121-132. DOI: 10.1109/MAHC.1981.10013. ISSN: 0164-1239.
- Sciacca, Chris; Curioni, Alessandro. «Building Global Innovation Systems though Public Private Partnership: How IBM has Leveraged Academic Collaboration for 70+ Years». A: Lars Frolund, Max Riedel (eds.). Strategic Industry-University Partnerships: Success-Factors from Innovative Companies (en anglès). Academic Press, 2018, p. 59-80. ISBN 978-0-12-810989-2.
Enllaços externs
![]() | Els enllaços externs d'aquest article necessiten una revisió: la Viquipèdia no és un directori d'internet. Cal una revisió per treure els enllaços excessius o inapropiats segons la norma d'estil, o bé per citar-los com a font. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Ambros Speiser» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- Henger, Gregor. «Swiss software pioneers» (en anglès). swiss made software gmbh, 2014. [Consulta: 15 març 2023].
- Zehnder, Carl August. «Professor Ambros P. Speiser died on May 10, 2003» (en anglès). ERCIM News, 2003. [Consulta: 15 març 2023].
- «50 Jahre forschend voran» (en alemany). ABB, 2017. [Consulta: 15 març 2023].
- «ERMETH - Elektronische Rechenmaschine der ETH» (en alemany). ETH Zuric, 2005. [Consulta: 15 març 2023].
- «Presidential series: Exclusive Interview with Professor Ambros Speiser» (en anglès). IFIP. [Consulta: 15 març 2023].