Artinita
![]() | |
---|---|
![]() Artinita del districte de New Idria, San Benito County, Califòrnia, Estats Units | |
Fórmula química | Mg₂(OH)₂CO₃·3H₂O |
Epònim | Ettore Artini ![]() |
Classificació | |
Categoria | carbonats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 05.DA.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 5.DA.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | Vb/D.01 ![]() |
Dana | 16b.3.1.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Hàbit cristal·lí | cristalls aciculars, fibres, crostes botrioides i agregats esfèrics |
Estructura cristal·lina | a = 16.56 Å, b = 3.15 Å, c = 6.22 Å; β = 99.15°; Z = 1 |
Grup puntual | monoclínic; Grup espacial: C 2/m |
Color | blanc |
Exfoliació | perfecta {100}; bona {001} |
Duresa | 2,5 |
Lluïssor | vítria, sedosa |
Color de la ratlla | blanca |
Diafanitat | transparent |
Gravetat específica | 2,01 a 2,03 |
Densitat | 2,03 |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1.488 - 1.489 nβ = 1.533 - 1.534 nγ = 1.556 - 1.557 |
Birefringència | δ = 0,068 |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Art ![]() |
Referències | [1] |
L'artinita és un mineral de magnesi de la classe dels carbonats que va rebre el nom l'any 1902 en honor del mineralogista italià Ettore Artini (1866-1928). Un possible mineral dimorf de l'artinita seria l'encara sense nom UM1987-01-CO:HMgS.[2]
Característiques
L'artinita és un carbonat hidratat de magnesi amb fórmula: Mg₂(OH)₂CO₃·3H₂O. Forma cristalls prismàtics monoclínics sedosos de color blanc, també sovint en arranjaments radials o incrustacions. Té una duresa de Mohs de 2,5 i un pes específic de 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'artinita pertany a «05.DA: Carbonats amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dypingita, giorgiosita, hidromagnesita, widgiemoolthalita, indigirita, clorartinita, otwayita, zaratita, kambaldaïta, cal·laghanita, claraïta, hidroscarbroita, scarbroita, caresita, quintinita, charmarita, stichtita-2H, brugnatellita, clormagaluminita, hidrotalcita-2H, piroaurita-2H, zaccagnaita, comblainita, desautelsita, hidrotalcita, piroaurita, reevesita, stichtita i takovita.
Formació
Es forma en venes hidrotermals de baixa temperatura i en les roques ultramàfiques serpentinitzades. Els minerals associats inclouen brucita, hidromagnesita, piroaurita, crisòtil, aragonita, calcita, dolomita i magnesita.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)