Beta de la Corona Boreal
![]() | |
---|---|
Tipus | estel, font propera a infrarrojos i font d'emissió de raigs UV ![]() |
Tipus espectral (estel) | A8 V: SrCrEu[1] ![]() |
Constel·lació | Corona Boreal ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Dades orbitals | |
Excentricitat e | 0,524[2] ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 35,8094 pc [3] ![]() |
Diàmetre | 3.440.000 km[4] ![]() |
Magnitud absoluta | 0,98 ![]() |
Magnitud aparent (V) | 3,68 (banda V)[5] ![]() |
Temperatura efectiva | 8.000 K[6] ![]() |
Paral·laxi | 34,8674 mas[7] ![]() |
Moviment propi (declinació) | 108,337 mas/a [7] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | −206,432 mas/a [7] ![]() |
Velocitat de rotació estel·lar | 9,5 km/s[8] ![]() |
Velocitat radial | −26,9 km/s[9] ![]() |
Gravetat superficial equatorial | 6.000 cm/s²[6] ![]() |
Ascensió recta (α) | 15h 27m 49.7315s[10] ![]() |
Declinació (δ) | 29° 6' 20.5224''[10] ![]() |
Metal·licitat | 1,3[11] ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
2MASS J15274972+2906202 (2MASS) HD 137909 (Henry Draper Catalogue) HIP 75695 (Catàleg Hipparcos) HR 5747 (Catàleg d'Estrelles Brillants) IRAS 15257+2916 (IRAS) SAO 83831 (Catàleg SAO) β CrB (nomenclatura de Bayer) ASCC 690250 (All-sky Compiled Catalogue) BD+29 2670 (Bonner Durchmusterung) BD+29 2670A (Bonner Durchmusterung) CCDM J15278+2906AB (Catàleg de Components d'Estrelles Dobles i Múltiples) CSV 101506 (Catalogue of suspected variable stars) FK5 572 (FK5) GC 20795 (Catàleg General de Boss) GCRV 8940 (General Catalogue of Stellar Radial Velocities) HIC 75695 (Hipparcos Input Catalogue) IDS 15237+2927 AB (Index Catalogue of Visual Double Starsanglès) JP11 2607 (JP11) LSPM J1527+2906 (LSPM-NORTH catalog) N30 3483 (Catalog of 5,268 Standard Stars Based on the Normal System N30) PLX 3495 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) PMC 90-93 406 (Tokyo Photoelectric Meridian Circle Catalog) PPM 104044 (Catàleg d'estrelles PPM) ROT 2189 (Catàleg de velocitats rotacionals dels estels) SRS 30572 (Southern Reference Star Catalog) TD1 18274 (Catàleg de Fluxes Estel·lars Ultraviolats TD1) TYC 2032-1605-1 (Catàleg Tycho) UBV 13280 (UBV) bet CrB (Catàleg General d'Estrelles Variables) WDS J15278+2906AB (Catàleg d'Estrelles Dobles Washington) SBC9 846 (Vuitè catàleg dels elements orbitals dels sistemes binaris espectroscòpics) SBC7 543 (Setè catàleg dels elements orbitals dels sistemes binaris espectroscòpics) WEB 12887 (Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue) Gaia DR2 1273423791418345344 (Gaia Data Release 2) 3 CrB (nomenclatura de Flamsteed) uvby98 100137909 (Catàleg fotoelètric fotomètric uvbyβ) Gaia DR3 1273423791421021568 (Gaia DR3) TIC 383521659 (TESS Input Catalog) AG+29 1493 (AGK3U) UBV M 20792 (UBV) Renson 39200 (General catalogue of AP and AM stars) ![]() |
Beta de la Corona Boreal (β Coronae Borealis) és un estel de magnitud aparent +3,66, el segon més brillant de la constel·lació de la Corona Boreal després d'Alphecca (α Coronae Borealis).[12] Es troba a 114 anys llum del sistema solar. El sistema tradicionalment s'anomenava Nusakan, malgrat que actualment només en designa el component A.
Nom
L'ortografia àrab de Nusakan és An-Nasaqan i significa «les dues sèries». Prové del terme Masakin, de Kasat al Masakin, nom que els àrabs donaven a la constel·lació de Corona Boreal.[13]
A la Xina, aquest estel forma part de l'asterisme 貫索 (Guàn El seuǒ), «la corretja enrotllada», que també inclou a π Coronae Borealis, θ Coronae Borealis, α Coronae Borealis, γ Coronae Borealis, δ Coronae Borealis, ε Coronae Borealis, ι Coronae Borealis i ρ Coronae Borealis.[14] En conseqüència, β Coronae Borealis és coneguda com a 貫索三 (Guàn Suǒ sān), «el tercer estel de la corretja enrotllada».[15]
Característiques
Nusakan és un estel binari, amb les seves components separades amb prou feines 0,3 segons d'arc, cosa que correspon a una distància entre elles de 10 UA. El seu període orbital és de 10,5 anys, i la component principal és unes quatre vegades més lluminosa que la secundària. La lluminositat d'aquesta última és 7 vegades major que la del Sol. L'estel principal té una massa aproximadament doble de la del Sol, mentre que el seu acompanyant pot tenir una massa de 1,3 masses solars.[16]
Nusakan habitualment apareix catalogada com a F0p, i la «p» és indicativa de peculiar, en el sentit que el seu espectre d'emissió presenta anomalies en l'abundància de diversos elements químics. Així, és deficient en elements com oxigen, mentre que altres elements com estronci, crom i europi presenten concentracions més altes de l'habitual. En realitat l'estel no està produint grans quantitats d'aquestos elements, sinó que al no existir convecció en el seu interior, alguns elements són arrossegats per radiació a l'exterior, mentre que uns altres s'enfonsen cap a dins. Igual que la major part dels estels peculiars, Nusakan rota lentament, completant un gir en 18,49 dies. El seu camp magnètic és molt gran, més de 10.000 vegades major que el camp magnètic terrestre.[16]
Nusakan està catalogada com a variable Alfa² Canum Venaticorum. La seva lluentor varia 0,07 magnituds al llarg del seu període de rotació.[17]
Referències
- ↑ Christopher J. Corbally «Contributions to the Nearby Stars (NStars) Project: Spectroscopy of Stars Earlier than M0 within 40 Parsecs: The Northern Sample. I» (en anglès). Astronomical Journal, 4, octubre 2003, pàg. 2048–2059. DOI: 10.1086/378365.
- ↑ URL de la referència: http://ad.usno.navy.mil/wds/orb6/orb6orbits.txt. Arxiu de l'URL: https://web.archive.org/web/20050424035159/http://ad.usno.navy.mil/wds/orb6/orb6orbits.txt. Data d'arxivament: 24 abril 2005.
- ↑ Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
- ↑ Oleg Kochukhov «Interferometry of chemically peculiar stars: theoretical predictions versus modern observing facilities» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 23-07-2014, pàg. 1629–1642. DOI: 10.1093/MNRAS/STU1259.
- ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
- ↑ 6,0 6,1 «Fundamental Parameters of CP Stars observed at the 6-m Telescope. I. Observations in 2009-2011». Astrophysical Bulletin, 1, gener 2019, pàg. 62-65. DOI: 10.1134/S1990341319010061.
- ↑ 7,0 7,1 7,2 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
- ↑ «A volume-limited survey of mCP stars within 100 pc - I. Fundamental parameters and chemical abundances» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 15-11-2018, pàg. 2300-2324. DOI: 10.1093/MNRAS/STY3105.
- ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, novembre 2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
- ↑ 10,0 10,1 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
- ↑ «A study of twenty-one sharp-lined cool peculiar A stars» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 1973, pàg. 95–120. DOI: 10.1086/152212.
- ↑ V* bet CrB -- Variable Star of alpha2 CVn type (SIMBAD)
- ↑ Nusakan (The Fixed Stars)
- ↑ 中國星座神話, escrit per 陳久金. Publicat per 台灣書房出版有限公司, 2005, ISBN 978-986-7332-25-7.
- ↑ 香港太空館 - 研究資源 - 亮星中英對照表, Hong Kong Space Museum. Accés en línia el 23 de novembre de 2010.
- ↑ 16,0 16,1 «Nusakan» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 16 maig 2021].
- ↑ «Beta CrB» (en anglès). VizieR - Catàleg General d'Estrelles Variables. [Consulta: 16 maig 2021].