Cajemé
![]() Cajemé, cap dels yaqui ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 14 maig 1835 ![]() Hermosillo (Mèxic) ![]() |
Mort | 23 abril 1887 ![]() Tres Cruces de Chamampaco (Mèxic) |
Causa de mort | Execució |
Sepultura | Cócorit |
Nacionalitat | yaqui/mexicana |
Activitat | |
Ocupació | Cabdill |
Carrera militar | |
Conflicte | Intervenció francesa a Mèxic i Yaqui Wars (en) ![]() ![]() |
Altres | |
Títol | Ajudant de camp de Ramón Corona Alcalde major de Rio Yaqui |
José María Leyba Pérez, més conegut com a Cajemé "El que no beu" (Pesiou, Sonora, 14 de maig de 1835 - mort executat a Tres Cruces de Chamampaco, 23 d'abril de 1887) fou un ajudant de camp, alcalde major mexicà i un cabdill yaqui.[1][2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/CajemeStatue.jpg/220px-CajemeStatue.jpg)
El 1853 es va unir a l'exèrcit mexicà. Pels seus mèrits durant el setge de Querétaro fou nomenat per Mariano Escobedo alcalde major de Rio Yaqui per tal que ajudés el governador Ignacio Pesqueira a sotmetre la tribu. En comptes d'això es va revoltar contra ells el 1872.[3] Va reestructurar i disciplinar la societat yaqui per tal de donar-li seguretat econòmica i preparació militar; instituí un sistema de taxes, el control del comerç extern, va reviure la pràctica missionera dels treballs comunitaris i institucionalitzà la tradició tribal de les assemblees populars com a cossos decisoris, alhora que emmagatzemà material de guerra.[4] Això li va permetre resistir els atacs de l'exèrcit mexicà fins a la caiguda del Fort El Añil el 1886.[5]
Fou capturat a Guaymas un any més tard i executat a Tres Cruces de Chamampaco.
Referències
- ↑ Raymundus Thomas Joseph Buve, Romana Falcón (eds). Pueblos en tiempos de guerra.: La formación de la nación en México, Argentina y Brasil (1800-1920) (en anglès). El Colegio de Mexico AC, 2017-04-21. ISBN 978-607-628-254-0.
- ↑ Katz, Friedrich. Revuelta, rebelión y revolución: La lucha rural en México del siglo XVI al XX (en castellà). Ediciones Era, 2013, p. 151. ISBN 978-968-411-620-7.
- ↑ Valenzuela Arce, José Manuel. Entre la magia y la historia: tradiciones, mitos y leyendas de la frontera (en castellà). Plaza y Valdes, 2000, p. 27. ISBN 978-968-856-847-7.
- ↑ Dennis, Yvonne Wakim; Hirschfelder, Arlene; Flynn, Shannon Rothenberger. Native American Almanac: More Than 50,000 Years of the Cultures and Histories of Indigenous Peoples (en anglès). Visible Ink Press, 2016-04-18. ISBN 978-1-57859-607-2.
- ↑ Hillary, Frank M. «Cajeme, and the Mexico of His Time». The Journal of Arizona History, 8, 2, 1967, pàg. 120–136. ISSN: 0021-9053.