Casimir Funk
![]() ![]() | |
Nom original | (pl) Kazimierz Funk ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 23 febrer 1884 ![]() Varsòvia (Tsarat de Polònia) ![]() |
Mort | 20 novembre 1967 ![]() Albany (Nova York) ![]() |
Causa de mort | càncer ![]() |
Grup ètnic | Jueus ![]() |
Formació | Universitat de Berna - doctorat (–1904) ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Bioquímica ![]() |
Ocupació | bioquímic, químic ![]() |
Membre de | Acadèmia Alemanya de Ciències Leopoldina ![]() |
Casimir Funk o Kazimierz Funk va ser un bioquímic d'origen polonès[1][2] generalment acreditat com un dels primers a formular (el 1912) el concepte de vitamines,[3] que ell anomenava "amines vitals" o "vitamines".[4]
Va néixer a Varsòvia el 23 de febrer de 1884. Va realitzar els seus estudi universitaris a Berna, Suïssa.
Assoliments
Després de llegir un article de l'holandès Christiaan Eijkman que indicava que les persones que menjaven arròs integral eren menys vulnerables al beri-beri que les que menjaven només el producte mòlt, Funk va intentar aïllar la substància responsable i ho va aconseguir. Com que aquesta substància contenia un grup amina, el va anomenar "vitamina" (del llatí vita: vida i amina: necessari per a la vida). Més tard es coneixia com a vitamina B₃ (niacina), tot i que va pensar que seria tiamina (vitamina B1) i la va descriure com a "factor anti-beri-beri". El 1911 va publicar el seu primer article en anglès, sobre la dihidroxifenilalanina. Funk estava segur que existia més d'una substància com la vitamina B1, i en el seu article de 1912 per al Journal of State Medicine, va proposar l'existència d'almenys quatre vitamines: una que prevenia el beriberi ("antiberiberi"); una que prevé l'escorbut (“antiescorbutic”); una que prevé la pel·lagra (“antipel·làgrica”); i una de prevenció del raquitisme (“antiraquitica”). A partir d'aquí, Funk va publicar un llibre, The Vitamines, el 1912, i més tard aquell any va rebre una Beit Fellowship per continuar la seva recerca.[5]
Funk va proposar la hipòtesi que altres malalties, com ara el raquitisme, la pel·lagra, la celiaquia i l'escorbut també es podrien curar amb vitamines.[6][7]
Funk va ser un dels primers investigadors del problema de la pel·lagra. Va suggerir que un canvi en el mètode de mòlta de blat de moro era el responsable de l'esclat de la pel·lagra,[8] però no es va prestar atenció al seu article sobre aquest tema.[9]
La "e" al final de "vitamina" es va eliminar més tard, quan es va adonar que les vitamines no necessiten ser amines que contenen nitrogen.
Va postular l'existència d'altres nutrients essencials, que es coneixien com a vitamines B1, B₂, C i D.
El 1936 va determinar l'estructura molecular de la tiamina, encara que no va ser el primer a aïllar-la.
Funk també va dur a terme investigacions sobre hormones, diabetis, úlceres pèptiques i la bioquímica del càncer.
Després de tornar als Estats Units, el 1940 esdevingué president de la Funk Foundation for Medical Research. Va passar els seus últims anys estudiant les causes de les neoplàsies ("càncers").
Es va nacionalitzar nord-americà i va morir a Nova York el 19 de novembre de 1967. La nova substància anomenada A descoberta pel Dr McCollum seria agregada a la paraula Vitamina, donant origen a la Vitamina A; el mateix va passar amb la nova substància anomenada B o Tiamina descoberta pel Dr Robert Williams el 1936, donant origen a la Vitamina B.
Premi Funk
L'Institut Polonès de les Arts i les Ciències d'Amèrica (PIASA) premia anualment els científics polonesos-americans amb el Premi Casimir Funk de Ciències Naturals. Entre els guanyadors trobem els Premis Nobel Roald Hoffmann, Aleksander Wolszczan, Hilary Koprowski, Peter T. Wolczanski, Wacław Szybalski, Zbyszek Darzynkiewicz i Benoît Mandelbrot.
Referències
- ↑ Iłowiecki, Maciej. Dzieje nauki polskiej (History of Polish Science). Warszawa: Wydawnictwo Interpress, 1981, p. 177. ISBN 978-83-223-1876-8.
- ↑ Rosen, George, A History of Public Health, JHU Press (2015), p. 240
- ↑ Just The Facts-Inventions & Discoveries, School Specialty Publishing, 2005
- ↑ «Vitamine». [Consulta: 2 desembre 2022].
- ↑ Funk, Casimir. Die Vitamine, ihre Bedeutung für die Physiologie und Pathologie: mit besonderer Berücksichtigung der Avitaminosen: (Beriberi, Skorbut, Pellagra, Rachitis); Anhang: Die Wachstumsubstanz und das Krebsproblem. Wiesbaden: J. F. Bergmann, 1914. . See also Funk, Casimir. The Vitamines. Baltimore: Williams & Wilkins, 1922.
- ↑ Funk, Casimir Journal of State Medicine, 20, 1912, pàg. 341–68.
- ↑ Karim Bschir: Wissenschaft und Realität S. 14–15
- ↑ Funk, C J Physiol, 47, 4–5, 1913, pàg. 389–392. DOI: 10.1113/jphysiol.1913.sp001631. PMC: 1420484. PMID: 16993244.
- ↑ Alfred, JAY Bollet The Yale Journal of Biology and Medicine, 65, 3, 1992, pàg. 211–221. PMC: 2589605. PMID: 1285449.
Bibliografia
- Harow, Benjamin CASIMIR FUNK, pioner en vitamines i hormones. Dodd, Mead & Company, Nova York, NY, 1955. 209 pàgines.
- Biografia
- Revisió de la biografia de Harow a pubmedcentral, pdf
- Biografia a les preguntes freqüents, consulta de nutrició el desembre de 2006.
- "Funk, Casimir", Diccionari complet de biografia científica, vol. 5, Detroit, Charles Scribner's Sons, 2008 pàg. 208–9. Biblioteca virtual de referència Gale. Web. 19 de juliol de 2012.
- Works de o sobre Casimir Funk
- Biography
- Review of Harow's biography at pubmedcentral, pdf
- Biography at FAQs, nutrition accessed Dec 2006.
- Piro, Anna; Tagarelli, Giuseppe; Lagonia, Paolo; Tagarelli, Antonio; Quattrone, Aldo «Casimir Funk: His Discovery of the Vitamins and Their Deficiency Disorders». Annals of Nutrition and Metabolism, 57, 2, 01-01-2010, pàg. 85–88. DOI: 10.1159/000319165. PMID: 20805686.
- Griminger, Paul «Casimir Funk--a biographical sketch (1884-1967)». Journal of Nutrition, 102, 9, setembre 1972, pàg. 1105–1113. DOI: 10.1093/jn/102.9.1105. PMID: 4560436.
- "Funk, Casimir", Complete Dictionary of Scientific Biography, vol. 5, Detroit, Charles Scribner's Sons, 2008 pp. 208–9. Gale Virtual Reference Library. Web. 19 juliol 2012.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Harow, Benjamin CASIMIR FUNK-Pioneer in Vitamins and Hormones. Dodd, Mead & Company, New York,N. Y., 1955. 209 pàgines.
- Biografia Arxivat 2012-03-01 a Wayback Machine.
- Biography at faqs.org/nutrition Internet FAQ
- Review of Harow's biography at pubmedcentral, pdf
- Biography at FAQs, nutrition