Ceto
![]() | Per a altres significats, vegeu «Ceto (nereida)». |
![]() ![]() | |
Tipus | divinitat marina de la mitologia grega ![]() |
---|---|
Context | |
Mitologia | Religió a l'antiga Grècia ![]() |
Dades | |
Gènere | femení ![]() |
Família | |
Parella | Gorgon (en) ![]() ![]() |
Cònjuge | Forcis ![]() |
Mare | Gea ![]() |
Pare | Pontos ![]() |
Fills | Fòrcides, Hespèrides, Medusa, Grees, Ladó, Euryale (en) ![]() ![]() |
Altres | |
Equivalent | Krataeis (en) ![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Corinthian_Vase_depicting_Perseus%2C_Andromeda_and_Ketos.jpg/220px-Corinthian_Vase_depicting_Perseus%2C_Andromeda_and_Ketos.jpg)
Segons la mitologia grega, Ceto (en grec antic Κητώ) era una deessa marina, filla de Pontos, el Mar, concebut com a ésser masculí, i de Gea, la Terra. El seu nom recorda el d'alguns monstres marins, com les balenes.
És germana de Nereu, Taumant, Forcis i Euríbia. Es va unir amb el seu germà Forcis amb el que va tenir fills: les Grees (les Velles), les Gorgones i el drac Ladó, que vigilava el jardí de les Hespèrides, i també de les mateixes Hespèrides.
Una tradició explica que Posidó va decidir castigar l'arrogància de Cassiopea, perquè deia que ella i la seva filla Andròmeda superaven en bellesa a les nereides i va enviar al seu país un monstre marí semblant a una balena, de vegades identificat amb Ceto.[1]
Referències
- ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 100. ISBN 9788496061972.
Bibliografia
- Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 49. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ceto