Fàbrica Damm
![]() |
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![]() | |
41° 24′ 33″ N, 2° 10′ 41″ E / 41.409113°N,2.17817°E / 41.409113; 2.17817 |
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
La Fàbrica de cervesa Damm, històricament coneguda com a La Bohèmia, és un conjunt arquitectònic que ocupa tota l'illa de cases delimitada pels carrers de Rosselló, Dos de Maig, Cartagena i Còrsega, catalogat com a bé d'interès documental (categoria D).[1] Des del 2007, és una de les seus del Barcelona Acció Musical durant les festivitats de la Mercè.[2] Actualment es fa servir per esdeveniments com la diada de Sant Jordi i el Vermut Solidario.
Descripció
És una antiga fàbrica de cervesa que manté només les funcions administratives, ja que la producció es va traslladar a un altre indret. Part de les instal·lacions s'han musealitzat. Està format per un conjunt de volums col·locats al perímetre de l'illa i un altre erigit al mig del pati d'illa. La façana al carrer Rosselló està lliure d'edificacions però disposa d'una tanca amb l'accés al pati des del qual s'accedeix a totes les edificacions.[3] La dotzena de volums de diferents mides i funcions es caracteritzen per la imatge d'arquitectura compacta i d'aparença medievalista que li confereixen els merlets de remat de les façanes. Entre els diferents volums trobem:[3] Els edificis perimetrals són els més antics, d'estètica pròpia de l'arquitectura industrial i rematats amb merlets. Tenen entre dues i quatre plantes d'alçada.[3]
L'edifici central, la sala de cocció, és d'estètica pre-racionalista pròpia dels edificis industrials europeus de l'inici del segle xx que van introduir criteris funcionalistes. Això s'expressa molt bé en les línies geomètriques, en les obertures sense ornament i en l'intent d'independitzar l'estructura portant de la pell del volum. Malgrat això encara presenta uns petits detalls decoratius com les geometritzades mènsules en les obertures principals.[3] L'element més destacable de l'antic conjunt industrial, que ocupa l'illa sencera, és la forma acastellada de les façanes. El tractament de l'estucat als paraments plans i de maó de les finestres és propi de l'arquitectura industrial d'aquesta època.
L'edifici perimetral a la banda nord-oest, o edifici de bodegues, és plenament racionalista amb certa dosi de brutalisme al no disposar de cap finestra a carrer i mostrar la totalitat en un sol volum pautat per uns senzills canvis de material.[3] Per últim, presenta un volum a mode de torre d'homenatge de vuit plantes que segueix l'estètica medievalista amb merlets. Aquests merlets dominen el conjunt i recorden les torres d'homenatge dels castells.[3]
Artísticament cal destacar el mural que inclou el nom de l'empresa i el logo realitzat amb trencadís de ceràmica que ocupa tota l'amplada del xamfrà sud. Un altre element a valorar és la reixa giratòria que tanca el pati del conjunt del carrer, construïda a inicis del segle xxi amb xapes de ferro i que inclou també el nom de l'empresa amb grans lletres seguint les últimes tendències estilístiques. És obra del dissenyador Javier Mariscal.[3]
L'esvelta xemeneia de planta troncocònica sobre una base de planta quadrada de maó vist, es manté com a reflex d'una altra època de gran activitat productiva.[3]
Història
![]() | Aquest article o secció necessita l'atenció d'un expert en la matèria. Si us plau, ajudeu a trobar-ne un o milloreu aquesta pàgina vosaltres mateixos si podeu. (Vegeu la discussió). |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/F%C3%A0brica_del_carrer_Rossell%C3%B31916.jpg/220px-F%C3%A0brica_del_carrer_Rossell%C3%B31916.jpg)
A principi del segle xx, cap al 1901 o 1902, es va constituir a Barcelona la societat comanditària Miklas i Musolas, formada per un tècnic cerveser de Bohèmia i el català Joan Musolas, magatzemista de vins, aiguardents i alcohols.[4] La fàbrica de cervesa, que portava el nom de «La Bohèmia» i era de l’estil Pilsen (txec Plzeň), d’on era originari Miklas, s'instal·là en un gran edifici al carrer de Rosselló, 515.[4]
El 1903, Milkas abandonà la societat, que passaria a ser Joan Musolas i Cia, S. en C. El 1905, la fàbrica de cervesa La Bohèmia va fer un ampliació de capital fins a 2,5 milions de pessetes, i el 1910 s'integrà al grup d'empreses cerveseres Damm SA, format per Fills de J. Damm, Joan Musolas i Cia i Puigjaner i Fabre. Constituït amb un capital de 60.000 pessetes, només els dos primers socis van desemborsar-ne un total de 31.200.[4] El domicili i les oficines de la nova societat eren a la mateixa fàbrica, que amb el temps passaria a ser la principal del grup, i el 1921, Joan Musolas i Cia passà a ser una societat anònima, ampliant-ne el capital de 2,5 a 3 milions de pessetes.[4]
Curiositats
Durant el cop d'estat franquista a Barcelona, Benet Pasanau,[5] carreter de l'empresa, juntament amb altres treballadors, muntaren una metralladora al terrat de la fàbrica i s'enfrontaren als insurrectes (segurament dues columnes d'artilleria procedents de la Caserna de Sant Andreu que s'adreçaven cap al centre de la ciutat). Posteriorment a la seva mort per ferides durant un combat a Casp, es va canviar el nom del carrer Rogent per carrer Benito Pasanau (16/09/1937)[6]
Referències
- ↑ «Cerveses Damm, S.A.». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
- ↑ «Antiga Fabrica Estrella Damm [Museo]». Barcelonarocks.com. Arxivat de l'original el 2014-03-20. [Consulta: 26 setembre 2014].(castellà)
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 «Fàbrica Damm». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 Cabana, 1992.
- ↑ «Benet Pasanau Blanch (1900-1936)». L'Estel Negre. [Consulta: 16 agost 2024].
- ↑ «Nomenclàtor dels carrers». Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 16 agost 2024].
Bibliografia
- Cabana, Francesc «La cervesa i la SA Damm». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.
Enllaços externs
- «Fàbrica Damm (La Bohèmia)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)