Frank Adams
![]() Frank Adams (dreta) amb Dieter Puppe (centre) el 1962 ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 5 novembre 1930 ![]() Woolwich (Anglaterra) ![]() |
Mort | 7 gener 1989 ![]() Brampton (Anglaterra) ![]() |
Causa de mort | mort accidental, accident de trànsit ![]() |
Sepultura | Trinity College Chapel, Cambridge 52° 12′ 27″ N, 0° 07′ 03″ E / 52.20739°N,0.11739°E / 52.20739; 0.11739 ![]() |
Lowndean Professor of Astronomy and Geometry | |
1970 – 1989 ← William Hodge – Graeme Segal → | |
![]() | |
1964 – 1970 ← Max Newman – Ian G. Macdonald → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Universitat de Cambridge (1952–1956) Trinity College (1949–1952) Bedford School (–1948) ![]() |
Tesi acadèmica | On Spectral Sequences and Self-Obstruction Invariants ![]() ![]() |
Director de tesi | Shaun Wylie ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Topologia, topologia algebraica, astronomia, geometria i teoria d'homotopia ![]() |
Ocupació | matemàtic, topòleg, astrònom, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Universitat de Cambridge (1970–1989) Universitat Victòria de Manchester (1962–1970) Universitat de Cambridge (1956–1962) Royal Engineers (1948–1949) ![]() |
Membre de | Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units (associat estranger de l'Acadèmia Nacional de Ciències) (1985–) Royal Society Reial Acadèmia Danesa de Ciències i Lletres ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | C. T. C. Wall, Béla Bollobás, Siu-Por Lam, Nigel Ray, Peter Johnstone, Andrew Ranicki, John Knopfmacher, Richard Maunder, Michael Moss, Grant Walker, Smilka Zdravkovska, Richard Steiner, Zafer Mahmud, David Baird, Jeremy Gunawardena, Peter Hoffman, John Greenlees, Lawrence Morris, Albert Harris, Anthony Brearley, David Whitgift, Alan Cathcart, John Hunton, Andreas Zachariou i Sheila Cormack ![]() |
Família | |
Cònjuge | Grace Rhoda Carty ![]() |
Pares | William Frank Adams i Jean Mary Baines |
Germans | Michael Adams ![]() |
Premis
| |
![]() ![]() |
Frank Adams (Woolwich, 5 de novembre de 1930 - Brampton, 7 de gener de 1989) va ser un matemàtic britànic.
Vida i Obra
Adams era fill d'un enginyer civil que treballava per l'estat i d'una biologa que treballava a l'ensenyament. El seu germà petit, Michael, va arribar a ser un alt oficial de la Royal Air Force. Durant la Segona Guerra Mundial la família va ser desplaçada a Bedford, on Adams va fer la major part dels estudis secundaris.[1] Acabada l'escolarització va decidir fer el servei militar els anys 1948 i 1949. Acabat el servei va ingressar al Trinity College (Cambridge) per estudiar matemàtiques, especialitat en la qual es va doctorar el 1955 amb una tesi que era més una col·lecció d'articles que una tesi convencional.[2] Els anys següents va ser professor assistent a Oxford i a Cambridge, mentre feia visites a la universitat de Chicago i a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton.[3]
El 1962 va ser nomenat professor de la universitat de Manchester, en la qual va ocupar la càtedra Fielden a partir de 1964.[4] El 1970 va retornar a la universitat de Cambridge per ocupar la plaça de Lowndean Professor (catedràtic de geometria) en substitució de William Hodge que s'havia retirat.[5]
El 1965 va patir un primer atac d'hipomania, una malaltia psiquiàtrica que s'agreujava amb l'estrès de les seves responsabilitats administratives i investigadores.[6] Després d'un últim atac el 1986, Adams va reduir totes les seves activitats al mínim. El 1989, tornant d'una festa que havia tingut lloc a Londres va tenir un accident d'automòbil, quan ja arribava a casa seva, del qual va morir als 59 anys.[7]
Adams va publicar una vuitantena d'obres, incloent set llibres, sobre topologia algebraica.[8] Les ves aportacions més notables van ser en els camps de la cohomologia i seqüències espectrals,[9] en el de les aplicacions de la K-teoria,[10] en el de les classes característiques i cobordisme[11] i en el dels grups de Lie compactes.[12]
Referències
- ↑ James, 1990, p. 3.
- ↑ James, 1990, p. 5.
- ↑ May i Thomas, 1992, p. xiii.
- ↑ James, 1990, p. 7.
- ↑ James, 1990, p. 9.
- ↑ James, 1990, p. 8.
- ↑ James, 1990, p. 12.
- ↑ May, 1992, p. 22-28.
- ↑ May i Thomas, 1992, p. vii.
- ↑ May, 1992, p. 3.
- ↑ May, 1992, p. 7.
- ↑ May, 1992, p. 11.
Bibliografia
- James, Ioan Mackenzie «John Frank Adams, 5 November 1930 - 7 January 1989» (en anglès). Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society, Vol. 36, 1990, pàg. 1-16. DOI: 10.1098/rsbm.1990.0021. ISSN: 0080-4606.
- May, J.P.; Thomas, C.B.. The Selected Works of J. Frank Adams (2 vols.) (en anglès). Cambridge University Prerss, 1992. ISBN 0-521-41063-0.
- May, J.P.. «The Work of J.F. Adams». A: N. Ray, G. Walker. Adams Memorial Symposium on Algebraic Topology (en anglès). Cambridge University Prerss, 1992, p. 1-21. ISBN 0-521-42074-1.
Enllaços externs
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Frank Adams» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- James, I.M. «Adams, (John) Frank» (en anglès). Oxford Dictionary of Natinal Biography, 2004. [Consulta: 16 novembre 2023].