Goyazita
![]() | |
---|---|
![]() Cristall de goyazita d'Ilfeld, Nordhausen, Turíngia, Alemanya | |
Fórmula química | SrAl₃(PO₄)₂(OH)₅·H₂O |
Epònim | Estat de Goiás ![]() |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 08.BL.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BL.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VII/B.15 ![]() |
Dana | 42.7.3.3 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Estructura cristal·lina | a = 7.015Å, c = 16.558Å |
Color | groc llimona, rosa |
Exfoliació | {0001} perfecta |
Fractura | desigual |
Duresa | 4,5 a 5 |
Lluïssor | vítria, grassa |
Color de la ratlla | blanca |
Densitat | 3,2 |
Propietats òptiques | uniaxial (+) |
Índex de refracció | nω = 1.620 - 1.635 nε = 1.630 - 1.651 |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral redefinit (Rd) ![]() |
Codi IMA | IMA1999 s.p. ![]() |
Símbol | Goy ![]() |
Referències | [1] |
La goyazita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al grup plumbogummita i al supergrup alunita. Rep el seu nom de la província brasilera de Goyaze, on va ser descoberta l'any 1884. També és coneguda com a hamlinita o lusungita.
Característiques
La goyazita és un fosfat d'alumini i estronci amb fórmula SrAl₃(PO₄)₂(OH)₅·H₂O. Cristal·litza en el sistema trigonal formant cristalls romboèdrics de fins a 2 cm, o pseudocúbics o aplanats en {0001}, {1012} amb estries. És isostructural amb la gorceixita, i és l'anàleg d'estronci de la crandal·lita i plumbogummita, i l'anàleg fosfat de l'arsenogoyazita. Forma sèries de solució sòlida amb la gorceixita i amb la crandal·lita.[2][3]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la goyazita pertany a «08.BL: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 3:1» juntament amb els següents minerals: beudantita, corkita, hidalgoita, hinsdalita, kemmlitzita, svanbergita, woodhouseita, gallobeudantita, arsenogoyazita, arsenogorceixita, arsenocrandal·lita, benauita, crandal·lita, dussertita, eylettersita, gorceixita, kintoreita, philipsbornita, plumbogummita, segnitita, springcreekita, arsenoflorencita-(La), arsenoflorencita-(Nd), arsenoflorencita-(Ce), florencita-(Ce), florencita-(La), florencita-(Nd), waylandita, zaïrita, arsenowaylandita, graulichita-(Ce), florencita-(Sm), viitaniemiita i pattersonita.
Formació i jaciments
Es troba en pegmatites granítiques, en zones d'alteració hidrotermal d'argila; en argiles caolinítiques derivades d'aire de tobes volcàniques, en dipòsits de fosfats sedimentàris, carbonatites i en dipòsits detrítics, incloent sorres diamantíferes. Sol trobar-se associada a altres minerals com: herderita, apatita, quars, monazita, esfalerita, pirita, barita, caolinita i diamant.[4]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Goyazite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 febrer 2015].
- ↑ «Crandallite-Goyazite Series» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 febrer 2015].
- ↑ «Gorceixite-Goyazite Series» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 febrer 2015].
- ↑ «Goyazite» (en anglès). Handbook of mineralogy. [Consulta: 21 febrer 2015].