Guerra Ameríndia del Nord-oest
| ||||
| ||||
Tipus | guerra ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Part de | Guerra dels Seixanta Anys ![]() | |||
Interval de temps | 1785 - 1795 ![]() | |||
Data | 1785 ![]() | |||
Localització | Northwest Territory (EUA) ![]() | |||
Participant | ||||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Treaty_of_Greenville.jpg/220px-Treaty_of_Greenville.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/NorthwestIndianWarMap.jpg/220px-NorthwestIndianWarMap.jpg)
La Guerra Ameríndia del Nord-oest, en anglès: Northwest Indian War (1785–1795), o Little Turtle's War va ser una guerra mantinguda entre els Estats Units i una confederació de nombroses tribus d'amerindis dels Estats Units per al control del Territori del Nord-oest (Northwest Territory) britànic. Va ser seguit per centenars de conflictes sobre aquest territori, primer entre les tribus d'amerindis nord-americans i després amb aliances canviants entre les tribus i les potències europees: França, Gran Bretanya, i els seus colons.
Sota el Tractat de París (1783), amb el qual es va acabar la Guerra d'Independència dels Estats Units, Gran Bretanya cedí als Estats Units el "control" del Northwest Territory, el qual estava ocupat per nombroses tribus d'amerindis. Malgrat aquest tractat, els britànics van mantenir forts i polítiques que donaven suport als amerindis del territori del Nord-oest. El President George Washington dirigí la United States Army per aturar les hostilitats entre els natius i els colons per reforçar la sobirania dels Estats Units sobre el territori. Els amerindis infringiren diverses derrotes als militars i la milícia estatunidenca incloent la Harmar Campaign (1790) i la St. Clair's Defeat (1791). Uns 1.000 militars i milicians van ser morts.
Després de la desfeta de St. Clair, Washington ordenà al General "Mad" Anthony Wayne que organitzés i entrenés una força d'artilleria. Wayne va prendre el comandament de la nova Legion of the United States a finals de 1793. Va conduir els seus homes a la decisiva victòria de la Batalla de Fallen Timbers el 1794. Els amerindis vençuts van ser forçats a cedir grans extensions de territori, incloent l'actual Ohio, pel Tractat de Greenville de 1795.[1]
Confederació ameríndia
- Little Turtle (miami)
- Blue Jacket (shawnee)
- Tecumseh (shawnee)
- Buckongahelas (lenape)
- Roundhead, o Stayeghtha (wyandot)
- Egushawa (ottawa)
Referències
- ↑ Gregory Evans Dowd, A Spirited Resistance: The North American Indian Struggle for Unity, 1745–1815 (Johns Hopkins U.P. 1992.)
Bibliografia
- Dowd, Gregory Evans. A Spirited Resistance: The North American Indian Struggle for Unity, 1745-1815. Baltimore and London: Johns Hopkins University, 1992.
- Jennings, Francis. The Founders of America. New York: Norton, 1993.
- Skaggs, David Curtis and Larry L. Nelson, eds. The Sixty Years' War for the Great Lakes, 1754-1814. East Lansing: Michigan State University Press, 2001. ISBN 0-87013-569-4.
- Sugden, John. Blue Jacket: Warrior of the Shawnees. Lincoln and London: University of Nebraska Press, 2000.
- Sword, Wiley. President Washington's Indian War: The Struggle for the Old Northwest, 1790-1795. Norman and London: University of Oklahoma Press, 1985.
- White, Richard. The Middle Ground: Indians, Empires, and Republics in the Great Lakes Region, 1650-1815. Cambridge University Press, 1991.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Bibliography of The Continental Army Operations against the Indians Arxivat 2012-10-08 a Wayback Machine. compiled by the United States Army Center of Military History