Llista d'acadèmies de la llengua
![]() | Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Aquesta és una llista dels òrgans que regulen les llengües estandarditzades
Llengües naturals
Òrgans | Reguladors |
Afrikaans | Die Taalkommissie, Sud-àfrica |
Albanès | Acadèmia de Ciències d'Albània, Tirana, Albània |
Alemany | Rat für deutsche Rechtschreibung [1] |
Àrab | Diverses acadèmies de la llengua àrab (مجمع اللغة العربية, Síria, Egipte, Jordània, Marroc, Iraq) |
Aragonès | Academia de l'Aragonés [2], Aragó |
Armeni | Acadèmia Armènia de Ciències |
Asturià | Academia de la Llingua Asturiana |
Basc | Euskaltzaindia |
Bengalí | Acadèmia bangla, Dhaka, Bangladesh, o Acadèmia Paschimbanga Bangla, Kolkata, Bengala occidental |
Amazic | IRCAM (Marroc) [3], HCA (Algèria) [4] Arxivat 2012-06-26 a Wayback Machine. |
Belarús | Iнстытут мовы i лiтаратуры iмя Я. Коласа і Я. Купалы Нацыянальнай Акадэміі навук Беларусі — J. Kolas and J. Kupala Institut de Llengua i Literatura a l'Acadèmia Nacional de Ciències de Belarús |
Birmà | Comissió Lingüística de Myanmar |
Bretó | Ofis ar brezhoneg (oficina de la llengua bretona) |
Búlgar | Institut de la llengua búlgara [5] Arxivat 2011-08-23 a Wayback Machine. a l'Acadèmia búlgara de Ciències |
Caixubi | Radzëzna Kaszëbsczégò Jãzëka (Comissió de la llengua caixúbia) [6] |
Canarès | Diverses acadèmies i el govern de Karnataka |
Castellà | Asociación de Academias de la Lengua Española (constituïda per la Real Academia Española més 21 altres acadèmies nacionals) |
Català | Institut d'Estudis Catalans i Acadèmia Valenciana de la Llengua |
Cebuà | Akademyang Bisaya, Filipines |
Coreà | Institut Nacional de la Llengua Coreana [7] (국립국어원) |
Còrnic | Keskowethyans an Taves Kernewek (Societat del còrnic) |
Croat | Vijeće za normu hrvatskoga standardnog jezika (Consell per a la norma estàndard croata) lligat a l'Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje [8] Arxivat 2008-04-28 a Wayback Machine. (Institut de Llengua i Lingüística croata) |
Dalecarlià | Ulum Dalska |
Danès | Dansk Sprognævn (Comitè del danès) |
Dari | Acadèmia de ciències de l'Afganistan |
Dzongkha | (Comissió del desenvolupament del Dzongkha) |
Eslovac | Slovenská akadémia vied (Acadèmia eslovaca de les ciències) |
Eslovè | Acadèmia Eslovena de Ciències i Arts |
Estonià | L'Emakeele selts [9] Arxivat 2012-07-31 a Wayback Machine. fixa les normes i els estàndards, l'autoritat de consell és l'Institut de la llengua estoniana [10] |
Feroès | Føroyska málnevndin (Comissió lingüística feroesa) |
Filipino | Komisyon sa Wikang Filipino [11][Enllaç no actiu] |
Finès | Kielitoimisto (Departament de planificació lingüística de l'Institut de recerca lingüística de Finlàndia) |
Francès | Académie française, Office québécois de la langue française |
Frisó | Fryske Akademy |
Friülès | Agjenzie Regjonâl pe Lenghe Furlane [12] |
Gaèlic escocès | Bòrd na Gàidhlig manté el pla nacional pel gaèlic, per promoure el seu ús i fer accessible la cultura gaèlica |
Gallec | Real Academia Galega |
Gal·lès | Bwrdd yr Iaith Gymraeg [13] Arxivat 2014-01-09 a Wayback Machine. |
Hebreu | Acadèmia de la llengua hebrea (האקדמיה ללשון העברית) |
Hindi | Central Hindi Directorate (केन्द्रीय हिन्दी निदेशालय) |
Hongarès | Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézete (Institut de recerca lingüística a l'Acadèmia Hongaresa de Ciències) |
Ídix | YIVO [14] |
Igbo | Societat per a la promoció de la llengua i cultura Igbo |
Indonesi | Pusat Bahasa (Centre lingüístic) |
Ioruba | Acadèmia Ioruba |
Irlandès | Foras na Gaeilge |
Italià | Accademia della Crusca |
Islandès | Stofnun Árna Magnússonar í íslenskum fræðum (Institut Árni Magnússon dels estudis islandesos) |
Japonès | Sense regulació oficial centralitzada, regulació de facto per l'Agència d'Afers Culturals (文化庁) al Ministeri d'Educació, Cultura, Esports, Ciència i Tecnologia del Japó (文部科学省) |
Letó | Valsts Valodas Centrs |
Lituà | Valstybinė lietuvių kalbos komisija (Comissió de la llengua lituana) |
Llatí | Opus Fundatum Latinitas (Llatí a l'Església Catòlica) Codi Internacional de Nomenclatura Botànica (de l'International Association for Plant Taxonomy: Llatí botànic) Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica (of the Comissió Internacional de Nomenclatura Zoològica: Llatí zoològic) |
Lusoga | Autoritat Lingüística Lusoga, (LULA) (Uganda) |
Macedònic | Институт за македонски јазик Крсте Мисирков (Institut de llengua Macedònia "Krste Misirkov") |
Malai | Dewan Bahasa dan Pustaka (Institut de Llengua i Literatura) |
Maltès | Akkademja tal-Malti |
Manx | Coonseil ny Gaelgey |
Maorí | Te Taura Whiri i te Reo Māori (Comissió de la llengua maorí) |
Mixteca | Acadèmia de la llengua mixteca (Ve'e Tu'un Sávi) |
Mongol | Consell de la llengua oficial (Төрийн хэлний зөвлөл). Les decisions han de ser confirmades pel govern mongol. [15] Arxivat 2012-05-30 a Wayback Machine. |
Neerlandès | Unió de la Llengua Neerlandesa (Nederlandse Taalunie) |
Noruec (Bokmål i Nynorsk) | Språkråd (Consell de llengua noruega) |
Occità | Conselh de la Lenga Occitana (Consell de la Llengua Occitana) |
Paixtu | Acadèmia de Ciències de l'Afganistan |
Persa | Acadèmia de la Llengua i Literatura Persa (فرهنگستان زبان و ادب فارسی) |
Polonès | Rada Języka Polskiego (Consell de la llengua polonesa) |
Portuguès | Institut Internacional de la Llengua Portuguesa, que inclou, entre d'altres, l'Academia das Ciências de Lisboa, Classe de Letras i l'Academia Brasileira de Letras (Portuguès Brasiler) |
Romanès (Romania) | Institutul de Lingvisticǎ a l'Academiei Române (Institut de lingüística de l'Acadèmia Romanesa) |
Romanès (Moldàvia) | Academia de Ştiinţe a Moldovei (Acadèmia de Ciències de Moldàvia) |
Rus | Acadèmia russa (1783-1841); Institut de llengua russa de l'Acadèmia russa de les ciències (des del 1944) |
Scots | Escòcia: L'Scots Tung, promou el Lowland Scots Irlanda: El Tha Boord o Ulstèr-Scotch, promou l'Escocès de l'Úlster. |
Serbi | Matica Srpska, Comissió per l'Estandardització de la llengua sèrbia, Acadèmia Sèrbia de les Ciències i els Arts |
Sindhi | Autoritat de la llengua Sindhi[16] Arxivat 2007-06-08 a Wayback Machine. |
Sòrab | Serbski institut - website |
Suahili | Baraza la Kiswahili la Taifa |
Suec | Språkrådet (semioficial) |
Suec (Finlàndia) | Svenska språkbyrån (Departament de llengua sueca de l'Institut de Recerca de les llengües de Finlàndia) |
Tailandès | Reial Institut de Tailàndia (ราชบัณฑิตยสถาน) |
Tàmil | Universitat Thanjavur Tamil i Comissió Oficial de la llengua del Govern de Tamil Nadu |
Telugu | Acadèmia Telugu i Comissió Oficial de la Llengu del govern d'Andhra Pradesh |
Tetum | Institut Nacional de Lingüística a la Universitat Nacional de Timor Oriental |
Turc | Türk Dil Kurumu (Societat de la Llengua turca) |
Txec | Ústav pro jazyk český (Institut de la lenua txeca) |
Ucraïnès | Acadèmia Nacional de les Ciències d'Ucraïna |
Urdú | Muqtadra Qaumi Zaban (Autoritat Nacional de la llengua) Pakistan |
Võro | Võro Instituut |
Waray | Sanghiran san Binisaya ha Samar ug Leyte (Acadèmia pel Visaià de Samar-Leyte) Sanghiran San Binisaya extinta |
Wòlof | Centre de lingüística aplicada de Dakar (Centre de lingüística aplicada de Dakar a la Universitat de Cheikh Anta Diop de Dakar, Senegal) |
Xinès mandarí | Comitè de Llengua i lletres de la República Popular de la Xina (国家语言文字工作委员会); el Mandarí estàndard també és regulat pel Consell per la promoció del mandarí (國語推行委員會) de la República de la Xina |
Llengües auxiliars
Interlingua
La interlingua no té cap òrgan regulador, i el seu vocabulari, ortografia i gramàtica es consideren com a producte de les forces socials imperants del moment. Teòricament, la interlingua evoluciona independentment de qualsevol regulador humà. El vocabulari és verificat i enregistrat aplicant dinàmicament certs principis a un conjunt de llengües naturals i les seves etimologies.
Llengües artificials
Llengües com l'esperanto o l'ido han estat construïdes (o planejades) per una persona o petit grup de persones, abans d'ésser adoptades i desenvolupades per comunitats de parlants. Òrgans com l'Akademio de Esperanto s'encarreguen de qüestions del seu ús segons els objectius i principis originals de la llengua
Reguladors | |
Esperanto | Akademio de Esperanto |
Ido | Uniono por la Linguo Internaciona Ido |
Klingon | Marc Okrand i Klingon Language Institute |
Lojban | Logical Language Group |
Vegeu també
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)