Mòdul de descens
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Viking_Orbiter_releasing_the_lander.jpg/220px-Viking_Orbiter_releasing_the_lander.jpg)
El mòdul de descens o mòdul d'aterratge (lander en anglès) designa en l'àmbit d'astronàutica un artefacte espacial embarcat en un vehicle espacial destinat a posar-se sobre la superfície d'un astre (o satèl·lit).[1] El mòdul de descens pot ser o no tripulat.
Hi ha dos tipus principals de mòduls de descens:
- els fixos, o landers en el sentit estricte, tals com la Huygens a Tità;
- els que impliquen exploradors mòbils (astromòbils), com l'Spirit i l'Opportunity a Mart.
Quan l'objecte és destinat a percudir un objecte astronòmic a gran velocitat, se l'anomena impactador, com va ser el cas durant la missió Deep Impact.[2]
Depenent del tipus de missió de les sondes espacials, poden contenir un mòdul de descens i/o una nau espacial d'observació (l'orbitador) que observa l'astre des de la seva òrbita. Algunes sondes no efectuen més que un sobrevol de l'astre a observar, la qual cosa els permet observar de manera successiva diversos objectes astronòmics.
Limitacions
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Apollo_15_flag%2C_rover%2C_LM%2C_Irwin.jpg/220px-Apollo_15_flag%2C_rover%2C_LM%2C_Irwin.jpg)
Les tècniques d'aterratge són molt variables. Depenen tant de les característiques de l'astre sobre el qual l'artefacte s'ha de posar, de la massa d'aquest últim i de les restriccions de la missió:
- La presència d'una atmosfera al voltant de l'astre permet reduir fortament la velocitat del mòdul de descens amb les forces d'arrossegament (amb un escut tèrmic i un o més paracaigudes). Quan més espessa és l'atmosfera (Venus, per exemple), més eficaç és la frenada.
- La massa de la nau. Algunes tècniques no funcionen quan la sonda és particularment massiva.
- El valor de la gravetat del cos celeste en què es va fer l'aterratge: hi ha grans diferències entre l'aterratge sobre un cometa amb baixa gravetat i sobre un planeta on la gravetat és prop d'aquella de la Terra.
- La part assignada als combustibles (d'aquí el cost de la missió): la utilització de retrocoets per aterrar suaument augmenta la massa de la nau.
- La desacceleració experimentada durant l'aterratge: el mòdul de descens pot acceptar una desacceleració més o menys important depenent de la missió. El mòdul lunar Apollo s'havia d'allunar, per exemple, amb una velocitat vertical d'alguns metres per segon i una velocitat horitzontal molt petita, sota pena de trencar el mòdul de descens i de no poder enlairar més.
- La precisió de l'aterratge: algunes tècniques permeten atènyer amb més precisió el lloc de destinació.
Tècniques d'aterratge
- Aerofrenada (resistència atmosfèrica)
- Coixins de seguretat
- Grua aerotransportada: tècnica utilitzada a la fase final de l'aterratge per la sonda estatunidenca MSL.
- Paracaigudes supersònics i subsònics
- Proteccions/amortidors interns
- Retrocoets
Landers a Mart
El següent mapa d'imatge del planeta Mart conté enllaços interns a característiques areogràfiques destacant les ubicacions de «rovers» i mòduls de descens. Feu clic en les característiques i us enllaçarà a les pàgines dels articles corresponents. El nord està a la part superior; les elevacions: vermell (més alt), groc (zero), blau (més baix).
![Beagle 2](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/PhoenixIcon.png)
![Bradbury Landing](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/67/CuriosityIcon.png)
![Deep Space 2](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/PhoenixIcon.png)
![Columbia Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e8/RoverIcon.png)
![InSight Landing](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/PhoenixIcon.png)
![Mars 2](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a0/Mars3Icon.png)
![Mars 3](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a0/Mars3Icon.png)
![Mars 6](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a0/Mars3Icon.png)
![Mars Polar Lander](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/PhoenixIcon.png)
![Challenger Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e8/RoverIcon.png)
![Mars 2020](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/67/CuriosityIcon.png)
![Green Valley](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2a/PhoenixIcon.png)
![Schiaparelli EDM lander](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7e/EDMIcon.png)
![Carl Sagan Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b5/SojournerIcon.png)
![Columbia Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e8/RoverIcon.png)
![Tianwen-1](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e8/RoverIcon.png)
![Thomas Mutch Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0a/VikingIcon.png)
![Gerald Soffen Memorial Station](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0a/VikingIcon.png)
Referències
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Descens del mòdul lunar