Marie Aioe Dorion
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1786 ![]() Iowa (EUA) ![]() |
Mort | 5 setembre 1850 ![]() Saint Louis (Oregon) (en) ![]() ![]() |
Sepultura | Oregon ![]() |
Grup ètnic | Iowa ![]() |
Activitat | |
Ocupació | exploradora ![]() |
Marie Aioe Dorion (c. 1786 – 5 de setembre de 1850) va ser l'única dona enviada a una expedició de l'empresa Pacific Fur Company al nord-oest de l'Oceà Pacífic el 1810. Es va casar amb Pierre Dorion el 1806.[1] Sembla que va ser filla d'una dona de la tribu Iowa i un home francocanadenc.[2] També va rebre el nom de Walks Far Woman,[3] i Marie Laguivoise, aquest últim es va registrar el 1841 a la Missió de Willamette i aparentment és una variació d'Aiaouez, que més tard es convertiria en el terme Iowa.[4]
Joventut
És probable que Marie i Sacajawea es coneguessin.[5] Peter Stark assenyala les similituds entre les dues dones en el seu llibre Astoria: ambdues dones vivien originalment en el petit nucli de St. Louis, i eren dones intèrprets que treballaven en el negoci creixent de la venda de pells a Missouri.[5]
Oceà Pacífic
El seu marit, Pierre Dorion Jr., va ser contractat per l'empresa de pell per unir-se a Wilson Price Hunt i altres per fer una expedició terrestre amb la Pacific Fur Company.[6] Ella tenia dos fills, que probablement tenien dos i quatre anys.[7] Va donar a llum a un altre nen a prop de North Powder, Oregon, que va morir diversos dies més tard.[7] Després d'arribar a Fort Astoria, Marie i la seva família van caçar a la zona del Riu Snake.[7] Mentre transportava correu el gener de 1814, Marie Dorion va conèixer per un caminant que el seu marit i un grup de caçadors estaven a punt de ser atacats per una banda de Bannocks.[8] Després de viatjar sola durant tres dies amb els seus dos fills, va trobar l'escena de l'atac. Només el caçador LeClarc estava viu, i el va evacuar amb un cavall, i es va allunyar de la zona d'un cavall. Malgrat l'atenció mèdica de Dorion, va morir la mateixa nit.[7]
Marie va enviar ràpidament els cavalls abandonats pels guerrers de Bannock a la petita oficina comercial de pells. Tot i això, en arribar a la oficina, va descobrir que alguns havien estat assassinats i se'ls havia tret la pell.[8] En intentar arribar a una altra estació segura de comerç de pell al nord-oest del Pacífic, un dels dos cavalls de Marie va caure a les Blue Mountains.[8][7] Mentre esperava que arribés la primavera, va cuidar els seus dos infants durant 50 dies d'hivern.[7] Marie va fer paranys per tenir ratolins i esquirols per la seva família.[8] També va cuidar gallines i va recol·lectar fruits del bosc per evitar que la seva família passés gana.[8] A finals de març va poder desplaçar-se cap a l'oest fins a arribar al poble de Walla walla exhausta i sense menjar. El líder del poble li va donar queviures per poder tornar a Fort Astoria.[8]
Marie es va casar dues vegades més i va tenir tres fills més.[7] El seu segon marit va ser Louis Venier. Amb el seu tercer marit, Jean Toupin, van anar a viure a prop de Saint Louis, a la French Prairie.[7] Va ser aquí on va començar a ser coneguda com a "Madame"[7] o "Madame Iowa".[9] Un dels dos fills grans, Jean Baptiste, es va unir a les files dels soldats d'Oregon per lluitar a la guerra de Cayuse.[10]
Mort i llegat
Va morir el 5 de setembre de 1850 i va ser enterrada a l'església catòlica de Saint Louis.[7] Quan l'església es va incendiar el 1880 i es va construir l'església actual, la ubicació de la tomba de Dorion va ser oblidada i segueix sent desconeguda fins als nostres dies.[7] No va ser fins que els antics registres de l'església es van traduir del francès a l'anglès, molts anys després de la desaparició de l'església original, que es va saber que Dorion havia estat enterrada allà.[7] No hi ha cap registre de per què va rebre aquest honor en lloc de ser enterrada al cementiri proper, però l'enterrament a l'església requereix un permís especial i podria ser que Dorion havia estat especialment devota.[7]
Entre els espais que recorden a Dorion hi ha el Parc Memorial Madame Dorion als peus de les Blue Mountains, a prop de Milton-Freewater, Oregon, i la residència del complex Dorion a la Eastern Oregon University de La Grande.[7] Hi ha una placa a prop de North Powder on s'indica que és l'indret on probablement va néixer.[7] És també un dels 158 noms de persones importants per a la història d'Oregon que es figuren a les càmeres del Senat i del Capitoli de l'Estat d'Oregon.[11] El seu nom figura al senat. A St. Louis, Oregon, un carrer porta el seu nom.[7] El parc Madame Dorian Memorial, situat a prop de Wallula, porta el nom en honor seu.[12]
L'escriptor d'Oregon Jane Kirkpatrick va escriure la trilogia de novel·la històrica Tender Ties basada en la vida de Dorion. Els títols individuals de la sèrie són A Name of Her Own, Every Fixed Star, i Hold Tight the Thread.[13]
El 10 de maig de 2014, les Filles de la Revolució americana van mantenir un servei a l'església catòlica de Saint Louis en honor de Dorion.[6]
Referències
- ↑ Comunicació personal, 6 juliol 2016, Tribal Historic Preservation Office, Iowa Tribe of Kansas and Nebraska
- ↑ Shirley, 1998, p. 13;17.
- ↑ Chandler, 2013, p. 45.
- ↑ Morris, 2013, p. 199.
- ↑ 5,0 5,1 Stark, Peter. Astoria: John Jacob Astor and Thomas Jefferson's Lost Pacific Empire. HarperCollins, 2014, p. 108. ISBN 978-0-06-221829-2.
- ↑ 6,0 6,1 Pitz, Ray «DAR Dedicates Historical Marker to Pioneer Woman». Sherwood Gazette. Pamplin Media Group, 05-05-2014 [Consulta: 15 maig 2014].
- ↑ 7,00 7,01 7,02 7,03 7,04 7,05 7,06 7,07 7,08 7,09 7,10 7,11 7,12 7,13 7,14 7,15 Lynn, Capi «'She Should Be As Famous As Sacagawea'». Statesman-Journal. Gannett [Salem, Oregon], 05-04-2005 [Consulta: 24 octubre 2008]. Arxivat 3 de febrer 2013 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-02-03. [Consulta: 7 març 2018].
- ↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 8,4 8,5 Shirley (1998), pp. 10-13.
- ↑ Shirley, 1998, p. 18;19.
- ↑ Shirley, 1998, p. 18–19.
- ↑ Cogswell, Philip Jr. Capitol Names: Individuals Woven Into Oregon's History. Portland, Oregon: Oregon Historical Society, 1977.
- ↑ «A Celebrity Comes Calling».
- ↑ «Tender Ties Historical Series». Goodreads. [Consulta: 22 maig 2014].
Bibliografia
- Chandler, J. C.. Hidden History of Portland, Oregon. Charleston, S.C.: The History Press, 2013. ISBN 978-1-62619-198-3.
- Morris, Larry E. The Perilous West: Seven Amazing Explorers and the Founding of the Oregon Trail. Lanham, Maryland: Rowman and Littlefield, 2013. ISBN 978-1-4422-1112-4.
- Shirley, Gayle C. More Than Petticoats: Remarkable Oregon Women. Helena, Montana: Falcon Publishing, 1998. ISBN 1-56044-668-4.