Martin Davis
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (en) Martin David Davis ![]() 8 març 1928 ![]() Nova York (Estats Units d'Amèrica) ![]() |
Mort | 1r gener 2023 ![]() Berkeley (Estats Units d'Amèrica) ![]() |
Sepultura | Cementiri Cypress Lawn 37° 40′ 20″ N, 122° 27′ 21″ O / 37.672232°N,122.455798°O / 37.672232; -122.455798 ![]() |
Formació | Universitat de Princeton - matemàtiques (1948–1950) City College de Nova York (1944–1948) Bronx High School of Science (1940–1944) ![]() |
Tesi acadèmica | On the Theory of Recursive Unsolvability ![]() ![]() |
Director de tesi | Alonzo Church ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Teoria de nombres, matemàtiques, desè problema de Hilbert i teoria de la computabilitat ![]() |
Ocupació | matemàtic, professor d'universitat, informàtic ![]() |
Ocupador | Universitat de Nova York (1965–1996) Universitat Yeshiva (1960–1965) Universitat de Nova York (1959–1960) Rensselaer Polytechnic Institute (1956–1959) Universitat Estatal d'Ohio (1955–1956) Universitat de Califòrnia a Davis (1954–1955) Institut d'Estudis Avançats de Princeton (1952–1954) Universitat d'Illinois a Urbana-Champaign (1950–1952) ![]() |
Membre de | Societat Americana de Matemàtiques (Membre de la Societat Americana de Matemàtiques) (2012–) Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Moshe Koppel, Donald W. Loveland, Donald Perlis, Robert Di Paola, Edward Schwartz, John Denes, Richard Gostanian, Keith Harrow, Barry Jacobs, Richard Rosenberg, Jean-Pierre Keller, David Linfield, Ronald Fechter, Thomas Emerson, Martin Zuckerman, Eric Wagner, Alberto Policriti, Ron Sigal i Eugenio Omodeo ![]() |
Família | |
Cònjuge | Virginia Whiteford Pakmer ![]() |
Pares | Harry Davis i Hellen Gotlieb |
Premis
| |
Lloc web | cs.nyu.edu… ![]() |
![]() ![]() |
Martin Davis (Nova York, 8 de març de 1928 - Berkeley, 1 de gener de 2023) va ser un matemàtic estatunidenc.
Vida i Obra
Davis era fill d'una parella de jueus polonesos, immigrants als Estats Units després de la Primera Guerra Mundial. Va ser escolaritzat a l'escola pública del Bronx i va ingressar al City College de Nova York el 1944, on va ser deixeble d'Emil Post.[1] En graduar-se, va anar a la universitat de Princeton en la qual, i malgrat trobar el seu ambient molt desagradable, va obtenir el doctorat en dos anys.[2] En la seva tesi doctoral de 1950, sota la direcció d'Alonzo Church, incloïa una atrevida hipòtesi sobre el desè problema de Hilbert que implicava la seva irresolubilitat per algorismes.[3]
El 1950 va ser nomenat professor de la universitat d'Illinois a Urbana-Champaign, on va conèixer la seva esposa, Virginia Palmer, mentre treballava simultàniament en la programació de l'ORDVAC, un pioner ordinador d'ús militar.[4] El 1952 va obtenir una subvenció de l'Oficina de Recerca Naval per treballar durant dos anys a l'institut d'Estudis Avançats de Princeton fent recerca sobre les connexions entre lògica i teoria de la informació.[5] Acabat aquest període, va ser professor a diferents universitats, universitat de Califòrnia a Davis,[6] universitat Estatal d'Ohio,[7] Institut politècnic Rensselaer,[8] universitat Yeshiva,[9] fins que el 1965 va recalar a l'Institut Courant de Ciències Matemàtiques de la universitat de Nova York en el qual va romandre fins la seva jubilació el 1996,[10] quan se'n va anar a viure a Berkeley.
La obra de Davis va estar enfocada, des del primer moment, als problems de decidibilitat, computabilitat, resolubilitat i recursivitat en les matemàtiques. De fet, la seva hipòtesi de 1950 es considera un pas fonamental en la resolució del desè problema de Hilbert, aconseguida per Yuri Matiyasevitx el 1970.[11] el seu llibre de 1958 Computability and Unsolvability ha esdevingut un clàssic en la matèria. En els seus darrers anys es va interessar per la naturalesa de les matemàtiques i per les implicacions filosòfiques de la tesi de Church-Turing.[12]
Referències
- ↑ Davis, 2016, p. 1-2.
- ↑ Davis, 2016, p. 3.
- ↑ Policriti, Omodeo i De Mol, 2023, p. 93.
- ↑ Davis, 2016, p. 8.
- ↑ Davis, 2016, p. 9.
- ↑ Davis, 2016, p. 11.
- ↑ Davis, 2016, p. 12.
- ↑ Davis, 2016, p. 13.
- ↑ Davis, 2016, p. 18.
- ↑ Davis, 2016, p. 22.
- ↑ Davis, 2016, p. 35.
- ↑ Policriti, Omodeo i De Mol, 2023, p. 94.
Bibliografia
- Davis, Martin. «My Life as a Logician». A: Eugenio G. Omodeo, Alberto Policriti (eds.). Martin Davis on Computability, Computational Logic, and Mathematical Foundations (en anglès). Springer, 2016, p. 1-34. ISBN 978-3-319-41841-4.
- Policriti, Alberto; Omodeo, Eugenio; De Mol, Liesbeth «Obituary of Martin Davis (1928-2023)» (en anglès). IEEE Annals of the History of Computing, Vol. 45, 2023, pàg. 93-94. DOI: 10.1109/MAHC.2023.3241532. ISSN: 1058-6180.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Martin Davis» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- «Dr. Martin David Davis» (en anglès). IT History Society, 2023. [Consulta: 19 octubre 2023].