Tau de la Verge
![]() | |
---|---|
Tipus | estel, font d'infrarojos, estrella doble, font propera a infrarrojos i font d'emissió de raigs UV ![]() |
Tipus espectral (estel) | A2IV/V[1] ![]() |
Constel·lació | Verge ![]() |
Època | J2000.0 ![]() |
Característiques físiques i astromètriques | |
Distància de la Terra | 69,526 pc [2] ![]() |
Radi | 1,6 R☉ ![]() |
Magnitud absoluta | 0,5 ![]() |
Magnitud aparent (V) | 4,237 (banda V)[3] ![]() |
Massa | 1,96 M☉ ![]() |
Temperatura efectiva | 7.500 K[4] ![]() |
Paral·laxi | 14,3831 mas[2] ![]() |
Moviment propi (declinació) | −21,594 mas/a [2] ![]() |
Moviment propi (ascensió recta) | 17,317 mas/a [2] ![]() |
Velocitat de rotació estel·lar | 186 km/s[5] ![]() |
Velocitat radial | −2,49 km/s[6] ![]() |
Gravetat superficial equatorial | 800 cm/s²[4] ![]() |
Ascensió recta (α) | 14h 1m 38.7936s[2] ![]() |
Declinació (δ) | 1° 32' 40.3102''[2] ![]() |
Metal·licitat | −0,8[4] ![]() |
Lluminositat | 70 lluminositats solars ![]() |
Edat estimada | 724 milions d'anys ![]() |
Format per | BD+02 2760 ![]() |
Catàlegs astronòmics | |
2MASS J14013879+0132402 (2MASS) GSC 00316-01271 (GSC) HD 122408 (Henry Draper Catalogue) HIP 68520 (Catàleg Hipparcos) HR 5264 (Catàleg d'Estrelles Brillants) SAO 120238 (Catàleg SAO) τ Vir (nomenclatura de Bayer) ADS 9085 A (Catàleg d'Estrelles Dobles Aitken) PLX 3196 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) BD+02 2761 (Bonner Durchmusterung) CCDM J14016+0133A (Catàleg de Components d'Estrelles Dobles i Múltiples) FK5 516 (FK5) GC 18945 (Catàleg General de Boss) GCRV 8244 (General Catalogue of Stellar Radial Velocities) HIC 68520 (Hipparcos Input Catalogue) IDS 13566+0202 A (Index Catalogue of Visual Double Starsanglès) JP11 2462 (JP11) N30 3186 (Catalog of 5,268 Standard Stars Based on the Normal System N30) PMC 90-93 367 (Tokyo Photoelectric Meridian Circle Catalog) PPM 160264 (Catàleg d'estrelles PPM) ROT 2024 (Catàleg de velocitats rotacionals dels estels) TD1 17203 (Catàleg de Fluxes Estel·lars Ultraviolats TD1) TYC 316-1271-1 (Catàleg Tycho) UBV 12421 (UBV) YZ 1 4844 (YZ) uvby98 100122408 A (Catàleg fotoelètric fotomètric uvbyβ) PLX 3196.00 (Catàleg General de Paral·laxis Estel·lars Trigonomètriques) WDS J14016+0133A (Catàleg d'Estrelles Dobles Washington) IRAS 13591+0147 (IRAS) WEB 12001 (Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue) Gaia DR2 3661266384966554368 (Gaia Data Release 2) 93 Vir (nomenclatura de Flamsteed) Gaia DR3 3661266384967451520 (Gaia DR3) TIC 420649413 (TESS Input Catalog) AG+01 1599 (AGK3U) UBV M 19914 (UBV) Renson 35100 (General catalogue of AP and AM stars) AKARI-IRC-V1 J1401388+013239 GEN# +1.00122408A SKY# 25696 [HFE83] 998 CSI+02 2761 1 (Catàleg d'Identificacions Estel·lars) WISEA J140138.81+013240.0 (AllWISE Data Release (en) ![]() ![]() |
Tau de la Verge (τ Virginis) és un estel de magnitud aparent +4,24 en la constel·lació de la Verge. No té nom propi habitual però en l'astronomia xinesa era coneguda, al costat de σ Virginis, com Tien Teen, «els Camps Celestials».[7] Es troba a 225 anys llum del Sistema Solar.[8]
Característiques
Tau de la Verge és un estel blanc de la seqüència principal de tipus espectral A3V.[9][10] La seva temperatura superficial és de 8225 K i la seva lluminositat és 73 vegades major que la del Sol. Té un radi 4,2 vegades més gran que el radi solar i gira sobre si mateix amb una velocitat de rotació projectada de 168 km/s, i el seu període de rotació és inferior a 1,3 dies. Els models teòrics permeten concloure que té una massa d'entre 2,5 i 2,6 masses solars. La seva elevada lluminositat —quatre vegades superior a la de l'estel A3V Heze (ζ Virginis)— es deu al fet que està a punt de finalitzar la fusió del seu hidrogen intern, i pot ser considerada una subgegant.[8] Té una edat estimada de 310 milions d'anys.[11]
El contingut metàl·lic de Tau de la Verge és inferior al solar; diverses fonts situen el seu índex de metal·licitat [Fe/H] entre -0,12 i -0,27.[12][13] El comportament d'altres elements avaluats és dispar. Níquel i estronci són deficitaris en relació al Sol —l'abundància d'aquest últim és només un 5 % de la solar—, mentre que escandi i sodi són sobreabundants.[12]
Companya estel·lar
Tau de la Verge té un tènue company estel·lar amb una lluentor de 7,7 magnituds inferior al de l'estel primari. La seva separació visual respecte a ella és de 14,4 segons d'arc, cosa equival a una distància real entre ambdós igual o major de 990 UA.[14]
Referències
- ↑ Afirmat a: Michigan catalogue of two-dimensional spectral types for the HD Stars, Vol. 5. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1999.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
- ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, març 2000, pàg. L27-L30.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 Marwan Gebran «A new method for the inversion of atmospheric parameters of A/Am stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, maig 2016. DOI: 10.1051/0004-6361/201528052.
- ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, octubre 2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
- ↑ Afirmat a: Gaia DR3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 13 juny 2022.
- ↑ Allen. Courier Dover Publications. (en anglès). ISBN 0-486-21079-0.
- ↑ 8,0 8,1 Tau Virginis (Stars, Jim Kaler)[Enllaç no actiu]
- ↑ Tau Vir -- Star in double system (SIMBAD)
- ↑ Tau Virginis Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
- ↑ Rieke, G. H.; Su, K. Y. L.; Stansberry, J. A.; Trilling, D.; Bryden, G.; Muzerolle, J.; White, B.; Gorlova, N.; Young, E. T.; Beichman, C. A.; Stapelfeldt, K. R.; Hines, D. C. «Decay of Planetary Debris Disks». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 1010-1026.
- ↑ 12,0 12,1 Erspamer, D.; North, P. «Automated spectroscopic abundances of A and F-type stars using echelle spectrographs. II. Abundances of 140 A-F stars from ELODIE». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 1121-1135.
- ↑ Wu, Yue; Singh, H. P.; Prugniel, P.; Gupta, R.; Koleva, M. «Coudé-feed stellar spectral library - atmospheric parameters». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. A71.
- ↑ De Rosa, R. J.; Bulger, J.; Patience, J.; Leland, B.; Macintosh, B.; Schneider, A.; Song, I.; Marois, C.; Graham, J. R.; Bessell, M.; Doyon, R. «The Volume-limited A-Star (VAST) survey - I. Companions and the unexpected X-ray detection of B6-A7 stars». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 854-866.