The Crowd
![]() | |
Fitxa | |
---|---|
Direcció | King Vidor ![]() |
Protagonistes | Eleanor Boardman James Murray Dell Henderson Freddie Burke Frederick Bert Roach Lucy Beaumont Sally Eilers Sidney Bracey Virginia Sale ![]() |
Producció | Irving G. Thalberg ![]() |
Guió | King Vidor ![]() |
Música | Carl Davis ![]() |
Fotografia | Henry Sharp ![]() |
Muntatge | Hugh Wynn ![]() |
Productora | Metro-Goldwyn-Mayer ![]() |
Distribuïdor | Metro-Goldwyn-Mayer i Netflix ![]() |
Dades i xifres | |
País d'origen | Estats Units d'Amèrica ![]() |
Estrena | 1928 ![]() |
Durada | 104 min ![]() |
Idioma original | anglès cap valor ![]() |
Rodatge | Nova York i Niagara Falls ![]() |
Color | en blanc i negre ![]() |
Format | 4:3 ![]() |
Descripció | |
Gènere | drama i cinema mut ![]() |
Lloc de la narració | Nova York ![]() |
Premis i nominacions | |
Nominacions | Oscar al millor director de pel·lícula dramàtica ![]()
|
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
The Crowd és una pel·lícula de l'any 1928 dirigida per King Vidor i protagonitzada per James Murray i Eleanor Boardman.[1]
Argument
Nascut a l'àmbit d'una família de classe mitjana, John Sims (James Murray) creix amb la idea que serà un home important. Amb majoria d'edat, John aconsegueix feina a una gran empresa de Nova York i es casa amb Mary (Eleanor Boardman). Amb els anys, John s'adona que el triomf social somiat no arriba. Serà feliç quan li toquen 500 dòlars en la loteria. No obstant això, la vida se li enfosqueix una tarda, de sobte, quan un camió atropella mortalment la seua filleta (Alice Mildred Puter). Cau en una profunda depressió, perd la feina i només pensa a matar-se.[1]
Context històric i artístic
The Crowd és un indiscutible clàssic entre els clàssics, segurament la darrera obra mestra del cinema mut. És una brillant, agredolça i pessimista visió del somni americà, ací igualment supeditat tant al signe premonitori de la Gran Depressió com als rotunds i inesperats cops que l'adversitat infligeix sobre un home corrent. Coneixedor de l'estadística dels set milions d'ànimes de la ciutat de Nova York, el jove però ja experimentat cineasta texà King Vidor descriuria la trajectòria vital i l'esforç de realització d'un comú resident urbà. Ell, el protagonista, és un tipus somniador, vulnerable i pertanyent a la multitud designada pel títol original. Mitjançant la biografia imaginària de l'anònim ciutadà novaiorquès, al qual Vidor li dona el nom de John Simms, s'argumenten els esforços i trastorns d'un ordinari home del carrer en enfrontar-se a les dificultats de la vida diària, matisant-se el caràcter monòton i accidental d'una existència en la qual conflueixen rialles i llàgrimes, il·lusions i fracassos. Tanmateix, Vidor va voler reflectir les frustracions inherents a una societat condicionada per la prioritat dels diners i la moral del triomf. En un molt ben matisat to realista -algunes seqüències van ésser rodades amb càmeres ocultes als carrers i parcs de la ciutat- el relat presenta perfils socials i morals, i és únicament sublimat per Vidor en alguns aïllats moments de dimensió melodramàtica. La pel·lícula, un prodigiós relat de comprensió universal, emociona, interessa i commou. Amb un extraordinari ús del muntatge, de les el·lipsis i la planificació, Vidor opta per la fluïdesa narrativa, alleugerint el drama amb alguns episodis no mancats de lirisme i d'humor.[1]
Frases cèlebres
![]() | La Viquipèdia no és un recopilador de citacions o refranys. El projecte apropiat és Viquidites. Aquesta pàgina o secció és candidata per ser moguda a Viquidites usant el procés d'importació. Verifiqueu les polítiques de Viquidites. Si la pàgina es pot escriure de nou com un article enciclopèdic, traieu aquest avís. |
« |
| » |
Curiositats
- El seu protagonista va ésser el fins aleshores figurant James Murray i, només vuit anys després i per culpa de la beguda, s'ofegaria en aigües del riu Hudson.[1]
Premis i reconeixements
- 1927: 2 nominacions als Oscars (Millor Director i Pel·lícula amb la Millor Qualitat Artística)[2]
- L'any 1989 el National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units la va seleccionar per a la seva preservació degut al seu interès cultural, històric o estètic.[3]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Vilaseca, Ramón Robert, 2014. Les 500 millors pel·lícules de la història del cinema. Lleida: Pagès Editors, S. L. ISBN 9788499754932. Pàg. 32. [1] Arxivat 2016-05-08 a Wayback Machine.
- ↑ Filmaffinity (castellà)
- ↑ «Complete National Film Registry Listing» (en anglès). Film Registry of the National Film Preservation Board. [Consulta: 22 març 2021].
Bibliografia
- Jerry Vermilye, 1986. The Films of the Twenties. Citadel Press. ISBN 0806509600. [2]
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- American Movie Classics Company (anglès)
- American Film Institute (anglès)
- Senses of Cinema (anglès)
- Tràiler a YouTube