Vilardida ![Imatge](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Vilardida.JPG/225px-Vilardida.JPG) | Capella de la Mare de Déu de Vilardida |
|
|
Localització |
---|
![Map](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,16,41.3,1.4,300x300.png?lang=ca&domain=ca.wikipedia.org&title=Vilardida&revid=26372912&groups=_2918063d6c9ea3ef0c3da63b2706b44d5afb444c) | 41° 18′ N, 1° 24′ E / 41.3°N,1.4°E / 41.3; 1.4 |
|
|
|
Estat | Espanya |
Comunitat autònoma | Catalunya |
Província | província de Tarragona |
Àmbit funcional territorial | Camp de Tarragona |
Comarca | Alt Camp |
Municipi | Vila-rodona ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
|
|
Població humana |
---|
Població | 7 (2023) ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Geografia |
---|
Altitud | 0 m ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
|
Codi INE | 43170000100 ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Codi IDESCAT | 4317040001700 ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
|
|
Vilardida és una entitat de població dividida entre els municipis de Montferri i Vila-rodona, a la comarca de l'Alt Camp. El poble,[1] barri[2] o caseria[3] se situa a la confluència dels termes municipals de Montferri, al nord, i Vila-rodona, al sud. La carretera C-51 és la seva principal via de comunicació.
Història
L'any 1009 Villa Ardidam apareix com a possessió dels bisbes de Barcelona. El 1151, mentre formava part del Montmell, forma part d'una donació de Ponç Pere a Ramon de Llorenç per a construir-hi un castell i cases. L'any 1194 s'esmenta Bernat de Vilardida com a senyor, amb certa dependència del bisbe. El 1632 consta com a lloc de baró i el 1706 consta com a baró del castell i del terme Joan Fans. Al segle xviii passa a mans dels Tudó, els quals donen nom encara al castell.[2]
Referències