Xoixons orientals |
![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Washakie_%28Shoots-the-Buffalo-Running%29%2C_a_Shoshoni_chief%2C_half-length%2C_seated%2C_holding_pipe_-_NARA_-_530875.jpg/197px-Washakie_%28Shoots-the-Buffalo-Running%29%2C_a_Shoshoni_chief%2C_half-length%2C_seated%2C_holding_pipe_-_NARA_-_530875.jpg) Cap Washakie |
Tipus | ètnia i Tribu reconeguda federalment ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Llengua | Xoixon,[1] Anglès |
---|
Religió | Native American Church, religió tradicional tribal, Mormonisme, Sun Dance[2] |
---|
Part de | Xoixon ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Grups relacionats | altres xoixons. |
---|
Geografia |
---|
Estat | Estats Units d'Amèrica ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Regions amb poblacions significatives |
---|
EUA ( Wyoming, Utah) |
Lloc web | easternshoshone.org ![Modifica el valor a Wikidata](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png) |
---|
Els xoixons orientals són una fracció dels xoixons, una de les tribus de la Gran Conca que principalment vivien a Wyoming i al límit nord-oest de Utah. Vivien a les muntanyes Rocoses quan foren visitats el 1805 per l'expedició de Lewis i Clark i adoptaren el cavall i la Cultura de les grans planúries americanes.[3]
Els xoixons orientals actualment es troben principalment assentats a la reserva índia Wind River a Wyoming, després que el seu cap Washakie signés el tractat de Fort Bridger en 1868.[4]
Idioma
Els xoixons orientals parlen el xoixon, una llengua numic central de la família lingüística uto-asteca. És parlat a la reserva índia Wind River.[1]
Bandes
Les bandes dels xoixons rebien el seu nom o bé per la seva llar geogràfica o per la seva font primària d'alimentació.
- Kuccuntikka (Guchundeka', menjadors de búfals)[2][5]
- Tukkutikka (Tukudeka, menjadors de muflons), més tard units als xoixons septentrionals[5]
- Boho'inee (Pohoini, Pohogwe, gent de l'herba de sàlvia, gent de l'artemisa)[2][5]
Comunitats i tribus contemporànies
Notables xoixons orientals
- Washakie (c. 1798–1900), cabdill i diplomàtic
Referències
- ↑ 1,0 1,1 "Shoshoni." Ethnologue. Retrieved 20 Oct 2013.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Loether, Christopher. "Shoshones." Encyclopedia of the Great Plains. Retrieved 20 Oct 2013.
- ↑ Shimkin 308
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 "The Wind River Reservation." The Shoshone Indians. Retrieved 20 Oct 2013.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Shimkin 335
Bibliografia
- Shimkin, Demitri B. "Eastern Shoshone." Warren L. d'Azevedo, volume editor. Handbook of North American Indians: Great Basin, Volume 11. Washington, DC: Smithsonian Institution, 1986: 308–335. ISBN 978-0-16-004581-3
|
---|
Àrees culturals | |
---|
Confederacions històriques | |
---|
Tractats Numerats | - Tractat 6 (Alberta Central, 1876)
- Tractat 7 (Alberta Meridional, 1877)
- Tractat 8 (Alberta Septentrional, 1899)
|
---|
Grups etnoculturals i llengües | Històricament | - Xoixons orientals / Sosoni
- Kootenay / Ktunaxa
- Gros Ventre / A'aninin
|
---|
Actuals | - Beaver / Daneẕaa
- Blackfoot / Niitsítapi (llengua)
- Chipewyan / Denésoliné
- Crees de les planures / Paskwāwiyiniwak (llengua)
- Sarcee / Tsuu T'ina
- Saulteaux / Nakawē (llengua)
- Slavey / Dene Tha'
- Stoney / Nakoda o Nakota (llengua)
- Crees dels boscos/ Sakāwithiniwak
|
---|
|
---|
Govern de les Primeres Nacions (banda) | - Alexander
- Alexis
- Athabasca Chipewyan
- Bearspaw
- Beaver
- Beaver Lake Cree
- Bigstone Cree
- Chiniki
- Chipewyan Prairie
- Cold Lake
- Dene Tha'
- Driftpile
- Duncan's
- Enoch Cree
- Ermineskin Cree
- Fort McKay
- Fort McMurray
- Frog Lake
- Heart Lake
- Horse Lake
- Kainai
- Kapawe'no
- Kehewin Cree
- Little Red River Cree
- Loon River
- Louis Bull
- Lubicon Lake
- Mikisew Cree
- Montana
- O'Chiese
- Paul
- Piikani
- Saddle Lake
- Samson Cree
- Sawridge
- Siksika
- Smith's Landing
- Sturgeon Lake
- Sucker Creek
- Sunchild
- Swan River
- Tallcree
- Tsuu T'ina
- Wesley
- Whitefish Lake (Atikameg)
- Whitefish Lake (Goodfish)
- Woodland Cree
|
---|
Consells Tribals i Regionals | - Consell Tribal Athabasca
- Confederació de Primeres Nacions del Tractat 6
- Administració Quatre Nacions
- Consell Tribal Kee Tas Kee Now
- Consell Regional Indi Lesser Slave Lake
- Consell Tribal North Peace
- Primeres Naciona d'Alberta del Tractat 8
- Tractat 7 Management Corporation
- Consell Tribal Western Cree
- Consell Tribal Yellowhead
|
---|
- Primera Nació Acho Dene Koe (reclamació de terra, basat a NWT)
- Nació Cree Onion Lake (part de reserva, la major part a SK)
- Kelly Lake (reclamació de terra, no reconeguda, basada a BC)
- Michel Band (banda no reconeguda)
- Papaschase (banda no reconeguda)
- Llista de reserves índies d'Alberta
- Métis a Alberta
|