Čeněk Slepánek
Čeněk Slepánek | |
---|---|
Jiná jména | J.V. Přemysl |
Narození | 20. června 1878 Suchdol u Konice Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 21. října 1944 (ve věku 66 let) Kojetín Protektorát Čechy a Morava ![]() |
Místo pohřbení | Kojetín, městský hřbitov VII/8-9 |
Povolání | spisovatel |
Zaměstnavatel | kuk Ministerium des äußert |
Domovské město | Seč, soudní okres Plumlov |
Politická strana | Českoslovanská sociálně demokratická strana dělnická |
Oponent | Tomáš G. Masaryk |
Nábož. vyznání | římskokatolické |
Choť | Ludmila Slepánková |
Děti | Ludmila Reitmayerová-Slepánková; Milada Slepánková |
Rodiče | Vincenc Slepánek Františka Slepánková, rozená Kýrová |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Vincenc „Čeněk“ Slepánek (20. června 1878 Suchdol u Konice[1] – 21. října 1944 Kojetín)[2][3][4] byl český spisovatel[5][6], básník, překladatel[7][8], novinář[9]; kandidát Nobelovy ceny mírové v roce 1929[10] za Československo; editor revue Slavische Monatshefte[11], deníku Moravské rozhledy[12][13], Lidových zájmů[14] a literárního plátku Naděje[15]; zahraniční korespondent Národních listů[16] a deníku Lidové noviny[17][18]) v Rusku[19][20][21], Srbsku[22][23][24] a Bulharsku[25]; rakouský špion/diplomat ve Švýcarsku[26][27] v letech 1917-1918[28]; vězeň odsouzený za slovní útoky vůči prezidentu Masarykovi, jemuž udělil milost Edvard Beneš.[29]
Čeněk Slepánek sloužil jako pracovník finanční stráže na rakouské hranici (105–110 km) v Bukovině.
Podle některých zdrojů byl Slepánek "vynikajícím členem" Maffie[30].
Galerie
Odkazy
Reference
- ↑ Matrika 9768, sn. 127 [online]. MZA [cit. 2023-06-07]. Dostupné online.
- ↑ Digitální archiv ZA v Opavě. digi.archives.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Digitální archiv ZA v Opavě. digi.archives.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ http://mekskojetin.cz/upload/soubory/kojetinsky-zpravodaj/2017/5.pdf
- ↑ ZBYNĚK, Oubrecht. Královražda v Srbsku roku 1903. Její příčiny a percepce v českém dobovém tisku.. , 2013 [cit. 2019-07-26]. . Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ ALENA, Krátká. Kulturní život v Přerově se zaměřením na Městský dům Přerov. , 2016 [cit. 2019-07-26]. Bakalářská práce. Univerzita Palackého v Olomouci, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ LENKA, Bergmanová. Přínos Josefa Zdeňka Raušara v prohlubování česko-srbských kulturních vztahů, prostřednictvím svých článků o srbské literatuře v českém tisku. , 2008 [cit. 2019-07-26]. . Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ MARTIN, Klimeš. Timocká vzpoura roku 1883 v příčinách a důsledcích s přihlédnutím k soudobému česky psanému tisku. , 2014 [cit. 2019-07-26]. . Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ Nomination Database. old.nobelprize.org [online]. [cit. 2019-07-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-07-10.
- ↑ SLK - Úplné zobrazení záznamu. aleph.nkp.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ JEŘÁBEK, Miroslav: K počátkům novinářské, publicistické a pedagogické činnosti Františka Šelepy (1904–1908) / The Origins of Journalistic, Publishing and Educational Activities of František Šelepa (1904–1908) IN: Sborník prací Pedagogické fakulty Masarykovy univerzity, řada společenských věd 30/2016/1, str. 70, https://www.ped.muni.cz/sbspolecenskevedy/30161.html "Šelepa začal už během svých středoškolských let přispívat rozsáhlými úvahami do svobodomyslně orientovaného týdeníku Moravské rozhledy, který ve dvou ročnících v letech 1903–1905 postupně vycházel v Přerově a v Brně. Zakladatelem, vydavatelem a odpovědným redaktorem tohoto periodika byl novinář Čeněk Slepánek, jenž se se svými spolupracovníky hlásil k žurnalistickému odkazu Karla Havlíčka Borovského. Pozoruhodnou skutečností je fakt, že vydavatel se mohl od počátku opřít o agilní okruh začínajících publicistů a literátů z řad studentů vyšších ročníků gymnázií a středních škol z vícero moravských měst. Ty spojoval zájem o hlubší vzdělání, zlepšení úrovně moravské žurnalistiky i touha setkávat se s kolegy a přáteli, s nimiž mohli debatovat o studijních, uměleckých i politických tématech."
- ↑ VKOL - HLAVNÍ KATALOG - Úplné zobrazení titulu. aleph.vkol.cz [online]. [cit. 2019-07-22]. Dostupné online.
- ↑ SKC - Úplné zobrazení záznamu. aleph.nkp.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ VKOL - HLAVNÍ KATALOG - Úplné zobrazení titulu. aleph.vkol.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-22]. Dostupné online.
- ↑ MAGDALÉNA, Pečtová. Beletristická tvorba Josefa Merhauta. , 2011 [cit. 2019-07-26]. . Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ ADRIANA, Koláriková. Kronika jednoho života. Život a názory humpoleckého občana Josefa Čermáka (1884-1958). , 2013 [cit. 2019-07-26]. Diplomová práce. Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ ZBYNĚK, Oubrecht. Celní válka mezi Srbskem a Rakousko-Uherskem 1906-1911, její reflexe v dobovém českém tisku a vliv na české hospodářství. , 2010 [cit. 2019-07-26]. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. . Dostupné online.
- ↑ POSPÍŠIL, CTIRAD VÁCLAV, 1958-. Masaryk iritující a fascinující. Vydání první. vyd. Praha: [s.n.] 1 online resource s. ISBN 9788024640624, ISBN 8024640627. OCLC 1076269641
- ↑ MAK w WWW. 193.0.75.34 [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ AT-OeStA/HHStA Diplomatie und Außenpolitik 1848-1918 GKA GsA Bern 91-1 2. Presseberichte des Militär Attaché 1917-1918; 3. „Der Kaiser“ (Sondernummer von „Sport und Salon“ 1917-1918; 3a) „L’Après Guerre“ 1917; 4. „Paris-Genève“ 1917; 5. Presseagentur „Kipa“ 1917; 6. Volksblatt in der Westschweiz 1. www.archivinformationssystem.at [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Petice za přejmenování rychlíku Praha - Zürich na počest publicisty a kandidáta na Nobelovu cenu míru Čeňka Slepánka. Petice24.com [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ katalogi.bn.org.pl [online]. [cit. 2019-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Č.S. « Galerie | Čeněk Slepánek. cenekslepanek.blog.cz [online]. [cit. 2019-07-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-04-09.
- ↑ Kramerius. www.digitalniknihovna.cz [online]. [cit. 2020-02-05]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Čeněk Slepánek na Wikimedia Commons
Osoba Čeněk Slepánek ve Wikicitátech
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Čeněk Slepánek