Římskokatolická farnost Mělník-Pšovka
Římskokatolická farnost Mělník-Pšovka | |
---|---|
![]() Farní kostel svatého Vavřince v Pšovce u Mělníka | |
Základní údaje | |
Církev | římskokatolická |
Vikariát | mladoboleslavský |
Diecéze | litoměřická |
Provincie | česká |
Administrátor excurrendo | P. Miroslaw Mateńko MS |
Lokalizace farnosti | |
![]() ![]() Římskokatolická farnost Mělník-Pšovka | |
Území farnosti | |
Mlazice • Pšovka u Mělníka | |
Kontakt | |
Adresa sídla | Na Vyhlídce 18/2, Mělník, 276 01, Česko |
Webové stránky | www |
farnost | |
Datová schránka | z7cw3wb |
IČO | 49521152 (VR) |
Externí odkazy | |
Databáze Ministerstva kultury České republiky | |
Údaje v infoboxu aktuální k 8/2023 | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Římskokatolická farnost Mělník-Pšovka (lat. Schopka[1]) je církevní správní jednotka sdružující římské katolíky na území městské části Pšovka u Mělníka a v jejím okolí. Organizačně spadá do mladoboleslavského vikariátu, který je jedním z 10 vikariátů litoměřické diecéze. Centrem farnosti je kostel svatého Vavřince v Pšovce u Mělníka.[2]
Historie farnosti
Nejstarší zmínky o farní duchovní správě v Pšovce jsou z 10. století.[3] V roce 1263 byl zde vybudován klášter augustiniánů společně s konventním kostelem sv. Vavřince. Duchovní správa začala být následně provázána s augustiniány. Donátory kláštera byli bratři Pavel z Luštěnic a Smil z Cítova. Augustiniáni do Pšovky přišli z kláštera Pivoň. Konventní kostel sv. Vavřince vysvětil biskup Jan III. z Dražic. Roku 1268 potvrdil král Přemysl Otakar II. bohaté nadání kláštera od jeho fundátora. Roku 1328 získal klášter příjmy ze Střem. Roku 1373 měl konvent spor s Mělníkem o hranice. 18. března 1421 byl klášter vypálen husity a 26 členů konventu bylo buď pobito, nebo uteklo. Řeholní život zde byl obnoven až v roce 1484. Brzy však kázeň v klášteře silně poklesla. Bylo zde mnoho mnichů z Itálie.[4]
Kostel byl v průběhu časů vypleněn několikrát. Kromě vyplenění za husitských válek v roce 1421 byl vypleněn také v roce 1611.[5] Matriky pro místo jsou následně zachovány až od roku 1614.[3] Za českého stavovského povstání získaly klášter a jeho statek stavy. Posledním převorem před povstáním byl od roku 1615 Gabriel z Hory Ulmy. V roce 1619 povstalí stavové zabavili konventu i jeho hmotné zabezpečení a použili ho na úhradu vojska. Areál kláštera v roce 1620 koupilo od stavů město Mělník. Řeholníci byli následně nuceni žít jen v několika místnostech v patře konventních budov. Obnovy se klášter dočkal až v roce 1640. Klášter a kostel prodělaly barokní přestavbu, kdy se na výzdobě hlavního oltáře klášterního kostela podílel Karel Škréta. Řeholníci tehdy působili také v duchovní správě několika okolních farností (např. v Horní Vidimi). V roce 1789 byl klášter císařem Josefem II. zrušen. Tehdy bylo v klášteře patnáct řeholníků, kteří odešli buď do Svaté Dobrotivé u Hořovic nebo ke sv. Tomáši v Praze a do Bělé pod Bezdězem. Klášter i statek v Pšovce koupila v roce 1789 od náboženské matice Marie Ludmila z Lobkovic a v klášteře byly zřízeny kanceláře vrchní správy lobkovického panství Mělník.[4]
Nová farnost byla v Pšovce zřízena v roce 1792[3] a augustinián Marek Blažej se zde stal prvním farářem. Dosavadní konventní kostel sv. Vavřince byl prohlášen za farní kostel.[4]
V 80. letech 20. století byla v klášteře učňovská škola.[6] V roce 2002 byl kostel postižen povodní. Poté následovala oprava, jež odkryla prvky z počátků jeho fungování.[5] V roce 2019 klášter koupila společnost Klášter Mělník s.r.o. za účelem citlivé přestavby na domov pro seniory. Provozovatel zařízení společnost Senlife plánuje přivítat první klienty v červenci 2021. Ve druhé polovině 20. století začala být farnost v Pšovce administrována excurrendo z mělnického proboštství a tento stav přetrvává i ve 21. století.[2]
Duchovní správcové vedoucí farnost
Začátek působnosti jmenovaného v duchovní správě farnosti od:[p 1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/8/8a/Jaroslav_Bl%C3%A1ha_%281897-1939%29.jpg)
- 1342 Joannes OSA
- 1344 Emmeramus OSA
- 1376 Henricus OSA
- 1394 Ludovicus OSA
- 1406 Andreas OSA
- 1412 Martinus OSA
- 1615 Guilelmus Minzner OSA
- do r. 1740 Havlata OSA
- 1765 Franciscus Pontz OSA
- 1777 Amadeus Dietzenhoffer OSA
- 1784 Marianus Conradi OSA
- 1785 Angel. Falge OSA
- 1786 proto-par. (1. farář) Blažej (Blasius) Marek OSA
- 1793 Franc. Stimpfl
- 1807 Ioann. Paulides
- 1820 Car. Kratochwile, n. 28. 1. 1775 Gitschin, o. 28. 6. 1801, † 8. 9. 1832
- 1829 Joann. Zumann, n. 24. 5. 1795 Bielens., o. 24. 8. 1819, † 25. 3. 1868
- 1852 Jos. Pettrich, n. 2. 4. 1800 Trebnicens., o. 27. 8. 1825, † 14. 5. 1885
- 1853 Anton. Adalb. Cžerny, n. 28. 11. 1818 Neoboleslav, o. 29. 7. 1842, † 25. 11. 1893
- 1870 par. vacat, admin. interc. Wenc. Kašpárek
- 1871 Anton. Gelinek, n. 8. 2. 1813 Neobolesl., o. 3. 8. 1838, † 20. 1. 1880
- 1881 Wencesl. Knížek, n. 2. 11. 1823 Nimburg, o. 4. 7. 1848, † 3. 8. 1895
- 1884 Anton. Bilínský, n. 8. 7. 1827 Sobotka, o. 25. 7. 1855, † 28. 6. 1897
- 1893 Jos. Šlechta, n. 13. 12. 1856 Radvanice, o. 20. 7. 1880, † 8. 7. 1924
- 1918 Wenc. Martinovský, n. 24. 9. 1869 Vysoká, o. 2. 7. 1893, † 13. 7. 1956
- 1920 par. vacat, admin. interc. Joann. Černovický
- 1921 Václav Slavík, n. 7. 9. 1886 Liblice, o. 14. 7. 1912, † 10. 1. 1965
- 1. 11. 1929 par. vacat, admin. interc. Ambros. Smékal OFM Cap.
- 1931 Jaroslav Bláha, n. 16. 2. 1897 Cítoliby, o. 1. 7. 1923, † 30. 11. 1939 nemocnice Milosrdných sester Mělník-Podolí
- 1941 Ambros. Smékal OFM Cap., n. 25. 1. 1878 Přemyslovice (M.), o. 28. 7. 1901
- 1. 11. 1946 Bohuslav Juroška
- 1. 7. 1959 Václav Sikyta
- 1. 8. 1990 Jozef Kujan SDB
- 1. 11. 1992 Jaroslav Vyterna, admin. exc. z proboštství Mělník
- 1. 9. 2002 Jan Jucha, MS, admin. exc. z proboštství Mělník
- 1. 8. 2009 Jacek Zyzak, MS, admin. exc. z proboštství Mělník, † 10. 12. 2022 Polsko[7]
- 19. 12. 2022 Miroslaw Mateńko MS, admin. exc. z proboštství Mělník[8]
Kromě kněží stojících v čele farnosti, působili ve farnosti v průběhu její historie i jiní kněží. Většinou pracovali jako farní vikáři, kaplani, katecheté, výpomocní duchovní aj.
Území farnosti
Do farnosti náleží území obce:[3]
Římskokatolické sakrální stavby a místa kultu na území farnosti
Fotografie | Stavba | Místo | Bohoslužby | Zeměpisné souřadnice | Status | Číslo kulturní památky | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Klášterní areál s kostelem | |||||||
1. | ![]() | Kostel sv. Vavřince | Pšovka u Mělníka | bližší informace o bohoslužbách | Pšovka, Čertovská, Českolipská 1111/19 50°21′46″ s. š., 14°28′3″ v. d. | farní kostel[3][9] | 20560/2-1382 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (Q13434556) |
2. | ![]() | Klášter augustiniánů | Pšovka u Mělníka | — | ul. Českolipská 50°21′45″ s. š., 14°28′2″ v. d. | bývalý klášter | 20560/2-1382 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (Q13434556) |
3. | Socha sv. Jana Nepomuckého | Pšovka u Mělníka | — | ul. Čertovská 50°21′46″ s. š., 14°28′3″ v. d. | socha | 20560/2-1382 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (Q13434556) | |
Kaple a kříže | |||||||
4. | Kaple | Pšovka u Mělníka | bohoslužby příležitostně | ul. Českolipská 50°22′30″ s. š., 14°28′2″ v. d. | výklenková kaple | — | |
5. | Kříž | Mlazice | — | Na Staré cestě 50°22′28″ s. š., 14°27′51″ v. d. | krucifix | — | |
Některé drobné sakrální stavby a pamětihodnosti lze dohledat zde v databázi Drobné sakrální památky Zaniklé sakrální stavby lze dohledat zde v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice |
Odkazy
Poznámky
- ↑ Některá jména jsou v latinském nebo německém zkráceném tvaru, tak jak je zaznamenávaly diecézní katalogy do poloviny 20. století.
Reference
- ↑ MACEK, Jaroslav. Katalog litoměřické diecéze AD 1997. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 1997. 430 s. S. 414.
- ↑ a b Katalog biskupství litoměřického, proboštství Mělník [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2021-02-08]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Macek.Katalog, s. 132-133.
- ↑ a b c MACEK, Jaroslav. 950 let litoměřické kapituly. Kostelní Vydří: Karmelitánské nakladatelství, 2007. ISBN 978-80-7195-121-6.
- ↑ a b Archeologický výzkum zaniklé boční lodě konventní baziliky sv. Vavřince na Mělníku-Pšovce. www.pruzkumypamatek.cz [online]. [cit. 2016-06-09]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-09-24.
- ↑ POCHE, Emanuel. Umělecké památky Čech P/Š, sv. III. Praha: Academia, 1980. 540 s. Kapitola Mělník, místní část Pšovka, s. 372.
- ↑ DAVÍDKOVÁ, Milena. Zemřel saletin P. Jacek Zyzak [online]. Biskupství litoměřické, 2022-12-10 [cit. 2022-12-19]. Dostupné online.
- ↑ Litoměřice: Archiv biskupství litoměřického, 2022.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, farní kostel sv. Vavřince, Mělník - Pšovka [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2021-02-10]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
- Profil farnosti v elektronickém katalogu litoměřické diecéze
Farnosti mladoboleslavského vikariátu | |
---|---|
Bakov nad Jizerou • Bělá pod Bezdězem • Bezdědice • Bezděz • Bezno • Bošín • Březno u Mladé Boleslavi • Bukovno • Čečelice • Dobrovice • Dolní Bousov • Dolní Krupá u Mnichova Hradiště • Dolní Slivno • Horky nad Jizerou • Horní Vidim • Hrubý Jeseník • Chorušice • Chotětov • Kadlín • Kosmonosy • Kováň • Krnsko • Křinec • Liběchov • Liblice • Loučeň • Luštěnice • Mcely • Medonosy • Mělník • Mělník-Pšovka • Mladá Boleslav • Mšeno u Mělníka • Nebužely • Plazy • Rejšice • Rožďalovice • Řepín • Řitonice • Skalsko • Strenice • Šemanovice • Všeborsko • Vysoká u Mělníka • Záboří • Žerčice • Žitovlice |
Vikariáty litoměřické diecéze | |
---|---|
českolipský • děčínský • krušnohorský • liberecký • litoměřický • lounský • mladoboleslavský • teplický • turnovský • ústecký |