Židovský vojenský svaz
Židovský vojenský svaz | |
---|---|
![]() Vlajka Židovského vojenského svazu | |
Země | ![]() |
Vznik | listopad 1939 |
Typ | Nepravidelné ozbrojené síly, odbojová organizace |
Funkce | Záškodnické akce, obrana ghetta |
Velikost | 500–1500 bojovníků |
Velitelé | Mieczysław Apfelbaum Paweł Frenkel |
Nadřazené jednotky | Západní Spojenci, Svazek ozbrojeného boje |
Účast | |
Války | Druhá světová válka |
Bitvy | Bitva na Muranovském náměstí |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/af/%C5%BBydowskiego_Zwi%C4%85zku_Wojskowego_%28commemorative_pennant%29.jpg)
Židovský vojenský svaz, (polsky Żydowski Związek Wojskowy, zkratka ŻZW) byla ozbrojená formace polských Židů, vytvořená v listopadu 1939 bývalými důstojníky Polské armády a pravicovými aktivisty židovského původu.[1][2]
Historie a podíl na Varšavském povstání
Místem prvního setkání Židů, kteří se v listopadu roku 1939 rozhodli vytvořit tajný svazek, byla nemocnice svatého Stanislava (polsky szpital zakaźny św. Stanisława) na ulici Wolska 37.[3] Mezi zakladatele patřili: Józef Celmajster, Kałmen Mendelson, Mieczysław Ettinger, Paweł Frenkel, Leon Rodal i Dawid Wdowiński. Organizaci podle některých zdrojů vedl Dawid Wdowiński, ale jiné zdroje považují za vůdce ŻZW Mieczysława Apfelbauma a Pawła Frenkela. Organizace reprezentovala pravicový (tzv. revizionistický) proud sionistického hnutí, mimo jiné organizaci Bejtar. Svědectví Henryka Iwańského uvádí, že "Židovský vojenský svaz (…) byl vytvořen z iniciativy důstojníků a poddůstojníků Polské Armády židovské národnosti ".[4]
Organizace byla od samého začátku v kontaktu se strukturami polského odboje. Přímo podléhala Svazku ozbrojeného boje (polsky Związek Walki Zbrojnej). V první fázi svojí existence měla své buňky v Lublinu, ve Lvově, Stanislavově a Varšavě, zabývajících se přesunem židovských bojovníků do polských ozbrojených sil, které se tou dobou formovaly ve Francii a Anglii. Na krátký čas před povstáním ve varšavském ghettu došlo k navázání spolupráce mezi ŻZW a Židovskou bojovou organizací, které ŻZW pravděpodobně dalo 50 pistolí, dohodnuté bylo taktéž rozdělení ghetta na dvě obranné zóny náležící těmto organizacím v případě vypuknutí povstání. O ŻZW psal ve svých pamětech známý historik a tvůrce archivu varšavského ghetta, Emanuel Ringelblum, který byl podle svých slov ohromen množstvím arzenálu nashromážděného v jejím ústředí na ulicy Muranowska 17.[5]
Během Varšavského povstání udržoval Židovský vojenský svaz pomocí tunelů spojení s polskou stranou. Okolo 150 povstalců vyzbrojil Bezpečnostní sbor (polsky Korpus Bezpieczeństwa, zkratka KB). Tito povstalci fakticky spadali pod polské velení. Členové ŻZW bojovali i v největší bitvě povstání – v tzv. bitvě na Muranovském náměstí, která o toto náměstí proběhla ve dnech 19. až 22. dubna. Právě tam se nacházelo ústředí organizace; v době bojů byl proti Němcům použit těžký kulomet, obstaraný Józefem Lejbským. Byl též zničen německý obrněný vůz. Není jisté, kolik bojovníků ŻZW bojovalo v povstání; skoro všichni zemřeli v ghettu, bojujíc jak pod polskou, tak i po židovskou vlajkou (polská exilová vláda v Londýně Apfelbauma posmrtně povýšila do hodnosti majora Polského vojska). Z velení ŻZW válku přežili Józef Celmajster, Kałmen Mendelson i Dawid Wdowiński.
Vyzbrojení a četnost příslušníků ŻZW
- Do roku 1942 bylo v řadách organizace pravděpodobně méně než 500 lidí zorganizovaných do dvou rot (240 vojáků), a také dvě neúplné roty, které byly v roce 1943 doplněny o dobrovolníky. Podle některých zdrojů i svědectví vojáků těsně před povstáním náleželo do ŻZW až 1500 bojovníků. Po válce ŻOB propagovala verzi, že většina účastníků byla zatčena těsně před povstáním.
- ŻZW už v 1939 roku obdržel 39 pistolí Vis, a později i další dodávky zbraní od Bezpečtnostního sboru (Zemskou armádou bezprostředně dozbrojovaný nebyl).
- První dodávku zbraní bojovníci ŻZW obdrželi prostřednictvím Henryka Iwańského ještě v roce 1941. Bojovníci ŻZW obdrželi prostřednictvím Bezpečtnostního sboru od června roku 1942 do začátku dubnového povstání roku 1943 více než 100 kusů střelných zbraní a okolo 750 granátů. Na začátku povstání bylo do ghetta dopraveno i dalších 50 kusů palných zbraní a 300 granátů. V první polovině roku 1942 byly vyzbrojovány i jiné skupiny Zemské armády.
Struktura
ŻZW byl rozdělen na oddělení:
- Informací – Leon Rodal
- Organizační – Paweł Frenkel
- Ubytovací – Leon Wajnsztok
- Financí
- Komunikací
- Medicínské – Józef Celmajster
- Právní (vydávající rozsudky na židovské kolaboranty) – Dawid Szulman
- Záchranářské (organizující evakuaci dětí na polskou stranu) – Kałmen Mendelson
- Techniky – Hanoch Federbusz
- Transportu a zásobování
- Vojenské – Dawid Moryc Apfelbaum a Paweł Frenkel
Poválečné následky
Po válce v Polsku došlo ke zfalšování historie vymazáním ŻZW ze stránek učebnic a zveličováním jeho významu ve prospěch jak socialistů, tak i sionistů Židovské bojové organizace, do které krajně pravicový a s Bejtarem těsně svázaný ŻZW nepřistoupil. Jedním z mála polských historiků vzpomínajících na účast ŻZW v povstání v době Lidového Polska, byl Bernard Ber Mark v monografii – Walka i zagłada warszawskiego getta vydané Ministerstvem národní obrany ve Varšavě 1959. Bezprostředně poté byly přerušeny vztahy ŻZW s armádou a omezeny pravicové politické trendy, které svaz zastupoval tak, že sám de facto upadl v zapomnění.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Żydowski Związek Wojskowy na polské Wikipedii.
- ↑ Zapomniani powstańcy z warszawskiego getta. www.rp.pl [online]. [cit. 2015-03-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2015-04-02.
- ↑ Zapomniani żołnierze ŻZW. www.rp.pl [online]. [cit. 2015-03-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2015-04-02.
- ↑ Strona główna Blox.pl. gazetapl [online]. [cit. 2022-02-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-10-02. (polsky)
- ↑ Stanisław Wroński, Maria Zwolakowa, "Polacy i Żydzi 1939-1945", Książka i Wiedza, Varšava 1971 str.167.
- ↑ Emanuel Ringelblum. "Kronika getta warszawskiego", Czytelnik, Warszawa 1983.
Literatura
- Dawid Wdowiński, And we are not saved
- Chaim Lazar-Litai, Masada w Warszawie
- Chaim Lazar-Litai, Muranowska 7
- "Prawda o powstaniu w getcie warszawskim" Aleksander Swiszczew, na stránkách Shalom New York
- "Zmienne oblicze pamięci. Kto obronił Getto Warszawskie?" Moshe Arensa, na stránkách The Jerusalem Post
Související články
Externí odkazy
- (polsky) Tadeusz Bednarczyk, Boj a pomoc. OW-KB a organizace hnutí odporu ve Varšavském ghettu (Varšava, 1968 rok)
- (polsky) Slovník termínů a pojmů na oficiální stránce Reginy Smoter-Grzeszkiewicz
- (polsky) Článkek Macieja Kledzika "Żydowski Związek Wojskowy-Wspólny rodowód z AK" v deníku Rzeczpospolita, 12. června 2004, dostupný na straně Kanadské nadace polsko-židovského dědictví v Montrealu