Benešov nad Ploučnicí
Benešov nad Ploučnicí | |
---|---|
![]() Náměstí Míru s radnicí a sloupem Nejsvětější Trojice | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Benešov nad Ploučnicí |
Obec s rozšířenou působností | Děčín (správní obvod) |
Okres | Děčín |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°44′30″ s. š., 14°18′45″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 3 574 (2024)[1] |
Rozloha | 9,77 km²[2] |
Nadmořská výška | 210 m n. m. |
PSČ | 407 22 |
Počet domů | 639 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 15 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | nám. Míru 1 407 22 Benešov nad Ploučnicí [email protected] |
Starosta | Petr Jansa |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Benešov nad Ploučnicí | |
Další údaje | |
Kód obce | 562351 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Benešov nad Ploučnicí (německy Bensen) je město na řece Ploučnici v okrese Děčín Ústeckého kraje. Žije v něm přibližně 3 600[1] obyvatel. Historické jádro města s renesančním zámeckým komplexem je městskou památkovou zónou.
Geografická poloha
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_M%C3%ADru_7.jpg/220px-Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_M%C3%ADru_7.jpg)
Město se nachází v severních Čechách na mírném návrší na levém břehu údolí říčky Ploučnice. Sousedními obcemi sídla jsou Dobrná, Heřmanov, Malá Veleň, Františkov nad Ploučnicí a Dolní Habartice.
V údolí proti proudu Ploučnice jihovýchodním směrem od města je obec Františkov nad Ploučnicí se zříceninou hradu Ostrý. Jižně od města u Valkeřic se nachází hora Kohout (589 m n. m.), na kterou se lze dostat z Terezínského údolí po turistické stezce.
Administrativní členění
Město Benešov nad Ploučnicí tvoří místní části Benešov nad Ploučnicí a Ovesná[4], které zároveň tvoří katastrální území.[5] Základní sídelní jednotky jsou Benešov nad Ploučnicí-střed, Českolipská, Ovesná, Pod Ovesnou, Sad Míru, Sídliště, Táborský vrch, Terezínské údolí, U hřbitova, U koupaliště, U nádraží, U nové školy, U parku a U rozhledny.[6]
Název
Benešov nad Ploučnicí je poprvé zmíněn jako Benessau roku 1311, kdy zdejší panství v letech 1304–1322 drželi páni z Michalovic jako součást nedalekého hradu Ostrý (Schaferstein). Název zřejmě odkazuje k jednomu ze členů rodu, Beneše Věrného z Michalovic († 1322). Názvu města se v průběhu staletí měnil. V Topografii Království českého Josefa Františka Schallera z roku 1878 má Benešov několik různých názvů: český Benessow a německý tvar Bensen, Pensen, Panzen, Bensdorf ad.[7]
Německý název města Bensen byl používán jako úřední do doby před odsunem zdejšího německého obyvatelstva.
Historie
Místo pravděpodobně vzniklo kolem roku 1230 na obchodní stezce z Prahy vedoucí údolím Labe do Lužice na soutoku potoka Bystrá s Ploučnicí. První písemná zmínka o obci pochází z roku 1311 nebo snad již 1283.[8] Zdejší farní kostel Narození Panny Marie se objevuje v listinách z let 1384, 1409 a 1416.[9][10] V roce 1392 získal Benešov nad Ploučnicí městská práva. V roce 1426 velkou část města zničili husité a vyvraždili polovinu obyvatelstva.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_Doln%C3%AD_z%C3%A1mek_1.jpg/220px-Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_Doln%C3%AD_z%C3%A1mek_1.jpg)
Od dosavadních majitelů rodu Trčků z Lípy, konkrétně Mikuláše III. přešlo vlastnictví města v roce 1515 na rod Salhausenů z Míšeňska, což pro město znamenalo začátek rozkvětu a ekonomického rozvoje. Noví páni nechali mimo jiné postavit dva zámky: Horní zámek v letech 1522–1524 a Dolní zámek v letech 1540–1544. Oba jsou považovány za zvláště cenné památky ve stylu saské renesance.
Od roku 1562 patřilo město částečně k Benešovskému a Bynoveckému panství. V roce 1631 benešovskou část získala hrabata z Thun-Hohensteinu a bynoveckou část získal v roce 1634 sekavský biskup Jan Marek z Aldringenu. K dalšímu dělení panství došlo v roce 1654 mezi Aldringenovy dědice, takže Benešov patřil čtyřem různým majitelům.
V letech 1820–1830 byla ve zdejším kraji rozšířena silniční síť, což zvýšilo význam Benešova coby obchodního uzlu a podpořilo rozvoj textilního průmyslu po roce 1828. V roce 1869 bylo město napojeno na železniční trať díky České severní dráze a následně se dále rozvinulo ve významnou průmyslovou lokalitu.
Po první světové válce bylo město připojeno k nově vytvořenému Československu. V důsledku Mnichovské dohody patřil Benešov nad Ploučnicí v letech 1938–1945 do okresu Tetschen-Bodenbach, vládního okresu Aussig/Ústí nad Labem, v Sudetské župě Německé říše. Až do roku 1945 bylo město osídleno převážně Němci, po skončení druhé světové války však bylo německy hovořící obyvatelstvo vyvlastněno a vysídleno.
Vlajka byla městu udělena rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 14. března 2002.[11]
V současné době ve městě žije přibližně 3 600[1] osob.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 2 379 | 2 597 | 3 486 | 3 957 | 4 166 | 3 877 | 4 531 | 3 286 | 3 570 | 3 630 | 4 758 | 4 233 | 4 062 | 3 785 | 3 540 |
Počet domů | 360 | 347 | 397 | 446 | 471 | 481 | 578 | 627 | 549 | 545 | 584 | 599 | 601 | 629 | 639 |
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 1 952 | 2 159 | 3 080 | 3 567 | 3 797 | 3 507 | 4 150 | 3 125 | 3 471 | 3 554 | 4 684 | 4 196 | 3 991 | 3 705 | 3 484 |
Domy | 304 | 290 | 341 | 389 | 414 | 424 | 520 | 582 | 549 | 532 | 574 | 590 | 588 | 611 | 620 |
Tabulka zahrnuje údaje osad Novina, Reifen, v letech 1991–2001 také Theresienthal v roce 1961 domy místní část Ovesná. |
Osobnosti
- Franz Xaver Huber (1755–1814), rakouský novinář, satirik a libretista
- Theodor Grohmann (1844–1919), rakouský průmyslník, statkář a mecenáš
- Joseph Willomitzer (1849–1900), v Praze působící německý novinář
- Richard Friedrich Fuchs (1870–po roce 1933), německý fyziolog, vysokoškolský pedagog a politik, člen pruské státní rady
- Karl Hossinger (1904–1985), německý politik (KPD, SED)
- Kurt Pscherer (1915–2000), rakouský intendant a režisér
- Fritz Möser (1932–2013), německý umělec
- Roland Ducke (1934–2005), německý fotbalista
- Peter Ducke (* 1941), německý fotbalista
- Frieder Wagner (* 1942), německý filmař
Muzea a galerie
- Muzeum a galerie U svatého Huberta, Kostelní 270
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_kostel_Narozen%C3%AD_Panny_Marie_1.jpg/220px-Bene%C5%A1ov_nad_Plou%C4%8Dnic%C3%AD_kostel_Narozen%C3%AD_Panny_Marie_1.jpg)
- Zámecký komplex Benešov nad Ploučnicí, tvořený pěti zámky ve stylu saské renesance, národní kulturní památka.
- Horní zámek, dle některých badatelů původně vartenberská tvrz
- Dolní zámek
- Kostel Narození Panny Marie
- Kaple Nejsvětější Trojice
- Socha svatého Jana Nepomuckého
- Socha svatého Vojtěcha
- Sousoší Kalvárie s dřevěným křížem, plošinou a opěrnými zídkami – stojí při cestě na Českou Lípu
- Mariánský sloup se sochou Panny Marie z roku 1745 na nárožích se sochami sv. Josefa, Floriána, Jana Nepomuckého a Františka Xaverského, autory sloupu jsou František Thune z Verneřic a Wenzel z Markvartic, materiálem je křídový pískovec, výška sloupu je 14,5 m.[17]
- Pomník Jana Švermy[18]
- Fara čp. 70
- Hrobka Mattauschů[19]
- Měšťanský dům čp. 17
- Měšťanský dům čp. 71
- Venkovská usedlost čp. 129, ul. Husova
- Venkovská usedlost čp. 381, ulice Husova
- Venkovská usedlost čp. 398, ulice Palackého
- Lípa v Benešově nad Ploučnicí – památný strom, roste u kostela nad silnicí do Ovesné; dvojkmen; obvod kmenů 315 cm, 345 cm[20]
- Modřín u zámku – památný strom, stojí v zámeckém areálu tzv. Horního zámku[21]
- Tis v Benešově nad Ploučnicí – památný strom, roste v chodníku městské komunikace poblíž parku[22]
- Přádelna bavlny a barevna bratří Grohmannů
Doprava
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/%C5%BDst._Bene%C5%A1ov_n._Pl._2018_%281%29.jpg/220px-%C5%BDst._Bene%C5%A1ov_n._Pl._2018_%281%29.jpg)
Benešovské nádraží bylo otevřeno roku 1869 na železniční trati 081 z Děčína směrem do České Kamenice a na Jedlovou. O tři roky později byl zprovozněn úsek Benešov nad Ploučnicí – Česká Lípa. Souběžně s tratí a tokem Ploučnice je vedena silnice II/262.
Části města
- Benešov nad Ploučnicí
- Ovesná
Partnerská města
Heidenau, Německo
Galerie
- Radnice z roku 1904 na náměstí Míru
- Městská památková zóna Benešov nad Ploučnicí, východní část Náměstí Míru
- Kostel Narození Panny Marie a kaple Panny Marie Bolestné
- Panorama města z Ploučnické vyhlídky
- Řeka Ploučnice
- Ploučnická vyhlídka z roku 1902 jižně od centra města
-
-
- Kaple Nejsvětější Trojice (1710) v Českolipské ulici
- Areál zaniklého podniku Benar (bývalá přádelna rodiny Grohmannů, později Mattauschů) v Nádražní ulici
- Hrobka továrnické rodiny Mattauschů (1890) na hřbitově
- Městský znak na východním průčelí radnice
Reference
- ↑ a b c Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Archivní kopie na Internet Archive.
- ↑ Archivní kopie na Internet Archive.
- ↑ Archivní kopie na Internet Archive.
- ↑ PLOUČNICÍ, Benešov nad. Město Benešov — Benešov nad Ploučnicí. Benešov nad Ploučnicí [online]. [cit. 2023-04-06]. Dostupné online.
- ↑ Historie města [online]. Město Benešov nad Ploučnicí [cit. 2016-12-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-12-20.
- ↑ Jaroslaus Schaller: Topographie des Königreichs Böhmen. Band 5: Leutmeritzer Kreis, Wien 1787, S. 268–269, Ziffer 1).
- ↑ Johann Gottfried Sommer: Das Königreich Böhmen. Band 1: Leitmeritzer Kreis, Prag 1833, S. 299–300.
- ↑ Udělené symboly – Benešov nad Ploučnicí [online]. 2002-03-14 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 366, 367.
- ↑ Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 282.
- ↑ Základní údaje podle částí obce vybraného SO ORP, území SO ORP Děčín, SLDB 2021 : Veřejná databáze ČSÚ [online]. Český statistický úřad, 2021-03-26 [cit. 2023-05-01]. Dostupné online.
- ↑ SLOUKA, Jiří. Mariánské a morové sloupy Čech a Moravy. 1. vyd. Praha: Grada Publishing, 2010. 240 s. ISBN 978-80-247-2996-1. S. 68.
- ↑ Arno Glaser. Pomník Jan Šverma [online]. Spolek pro vojenská pietní místa [cit. 2022-07-23]. Dostupné online.
- ↑ Benešov nad Ploučnicí – Záznam v databázi monumnet [online]. Národní památkový ústav, 2003–2011 [cit. 2012-03-14]. Dostupné online.
- ↑ Lípa v Benešově nad Ploučnicí [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2012-03-14]. Dostupné online.
- ↑ Modřín u zámku [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2012-03-14]. Dostupné online.
- ↑ Tis v Benešově nad Ploučnicí [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2012-03-14]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Benešov nad Ploučnicí na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Benešov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Benešov nad Ploučnicí v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
- http://www.benešovnpl.cz[nedostupný zdroj]
- Informace o místním rozvoji Benešova
- http://www.historiebnpl.cz/ - historie města
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části města Benešov nad Ploučnicí | |
---|---|
Části obce |
|
Města a obce okresu Děčín | |
---|---|
Arnoltice • Benešov nad Ploučnicí • Bynovec • Česká Kamenice • Děčín • Dobkovice • Dobrná • Dolní Habartice • Dolní Podluží • Dolní Poustevna • Doubice • Františkov nad Ploučnicí • Heřmanov • Horní Habartice • Horní Podluží • Hřensko • Huntířov • Chřibská • Janov • Janská • Jetřichovice • Jílové • Jiřetín pod Jedlovou • Jiříkov • Kámen • Krásná Lípa • Kunratice • Kytlice • Labská Stráň • Lipová • Lobendava • Ludvíkovice • Malá Veleň • Malšovice • Markvartice • Merboltice • Mikulášovice • Rumburk • Růžová • Rybniště • Srbská Kamenice • Staré Křečany • Starý Šachov • Šluknov • Těchlovice • Valkeřice • Varnsdorf • Velká Bukovina • Velký Šenov • Verneřice • Veselé • Vilémov | |
legenda: město, městys. |