Coudenhoveové
![Maxmilián von Coudenhove](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Maximilian_Coudenhove_FML_Litho.jpg/63px-Maximilian_Coudenhove_FML_Litho.jpg)
![Max von Coudenhove](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Max-Graf-Coudenhove_duplex.jpg/67px-Max-Graf-Coudenhove_duplex.jpg)
![Marie Nesselrode](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Cyprian_Kamil_Norwid_Maria_Kalergis_1845.jpg/64px-Cyprian_Kamil_Norwid_Maria_Kalergis_1845.jpg)
![Marie Kalergi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Marie_Kalergi_%281840%E2%80%931877%29_by_Hans_Makart_%28840-1884%29.jpg/66px-Marie_Kalergi_%281840%E2%80%931877%29_by_Hans_Makart_%28840-1884%29.jpg)
![Micuko Aojama](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Mitsuko_Coudenhove_1_cropped.jpg/71px-Mitsuko_Coudenhove_1_cropped.jpg)
![Richard Mikuláš Coudenhove-Kalergi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Coudenhove-Kalergi_1926.jpg/59px-Coudenhove-Kalergi_1926.jpg)
![Marie Nesselrode](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/Cyprian_Kamil_Norwid_Maria_Kalergis_1845.jpg/64px-Cyprian_Kamil_Norwid_Maria_Kalergis_1845.jpg)
![Marie Kalergi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Marie_Kalergi_%281840%E2%80%931877%29_by_Hans_Makart_%28840-1884%29.jpg/66px-Marie_Kalergi_%281840%E2%80%931877%29_by_Hans_Makart_%28840-1884%29.jpg)
Coudenhoveové [kudnhof i kaudnhof] jsou český šlechtický rod pocházející ze severního Brabantska.
Historie
První zmínky o rodu pocházejí ze 13. století na území dnešní Belgie. Theodoricus Coudenhove se připomíná roku 1240 v Brabantsku a jeho potomek Gerolf se v polovině 13. století zúčastnil křížové výpravy do Palestiny. Také další členové rodu byli vojáky. V 15. století došlo k prvnímu dělení rodu, někteří členové zůstali na kontinentu a část odešla do Anglie. Druhé dělení rodu se datuje do konce 17. století, a to na starší hraběcí a mladší baronskou větev. Baronská větev se dělila na francouzskou a českou.[1]
Koncem 18. století se Coudenhoveové stali říšskými hrabaty, větší významnosti dosáhl až v posledních dvou stoletích. Měli statky v Uhrách, Bavorsku, do Čech přišli v první polovině 19. století:
- František Karel roku 1864 zakoupil panství Poběžovice na Domažlicku od Thun-Hohensteinů. Oženil se tam s řeckou šlechtičnou Mariií Felicitas von Kalergi (1840-1877).
- Jeho syn se po císařově schválení směl užívat jména Jindřich Jan Maria hrabě von Coudenhove-Kalergi (1859-1906). Byl vystudovaný právník a filozof, povoláním rakousko-uherský diplomat v Aténách, Ru de Janeiro, Istanbulu a naposledy velvyslancem v Japonsku, oženil se tam s Japonkou Mitsuko, rozenou Aoyama (1874-1841). Měli čtyři syny a tři dcery:
- Prvorozený Johannes Evangelist Virgilio (1893-1965) sídlil na zámku v Poběžovicích, věnoval se umění[2]
- Druhorozený Richard Mikuláš (1894-1972) se věnoval filozofii a politice, spoluzakládal panevropské hnutí a stal se prvním prezidentem Panevropské unie v ženevě.
- Třetí syn Gerolf (1896-1978) se oženil s hraběnkou Sofií von Pálffy-Erdöd a žili na zámku v Březnici.
- Nejmladší syn Karel Jindřich (1903-1987) se v australském Sydney oženil s Anitou Neubergovou z Vídně a žili pak v Aténách.
- Dcera Ida Frederika (1901-před 1988) se provdala za Karla Josefa Görrese, věnovala se náboženství a filozofii a publikovala stati z těchto oborů[3].
- Max Julius Coudenhove |(1856-1928) (jehož pradědeček byl zárověň dědečkem výše zmíněného Františka Karla) se stal rakouským c. a k. tajným radou, a po svém bratrovi Karlovi byl posledním místodržitelem Království českého.[4]
- Sestra Charitas Coudenhove byla řeholnicí z Kongregace milosrdných sester boromejek, pracovala v ženské věznici v Praze-Řepích, zachoval se její portrét[5]
- Marie Anežka von Coudenhove-Honrichs byla významnou řeholnicí a podílela se na stavbě mateřince v Rajhradě.
Příslušníky rodu po roce 1945 úřady odsunuly do Německa, kde žijí dodnes. Příbuzensky se spojili především s cizími rody.
Erb
Na zlatém štítě je položeno červeně vlnité kosmé břevno.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Coudenhoveové na Wikimedia Commons
Reference
- ↑ Petr MAŠEK, Modrá krev, minulost a přítomnost 445 šlechtických rodů v českých zemích. Mladá fronta Praha 1999, s. 46
- ↑ [1]
- ↑ Petr MAŠEK, Modrá krev, minulost a přítomnost 445 šlechtických rodů v českých zemích. Mladá fronta Praha 1999, s. 46-50
- ↑ Medaile hrabat Coudenhove
- ↑ Originál v depozitáři zámku Horšovský Týn, kopie v Řepích
Literatura
- HALADA, Jan. Lexikon české šlechty. Praha: Akropolis, 1992. ISBN 80-901020-3-4. Kapitola Coudenhoveové, s. 35–36.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |