Důl Turów
Důl Turów | |
---|---|
![]() Důl Turów s elektrárnou | |
Základní údaje | |
Typ díla | důl |
Těžba | hnědé uhlí, kamenivo, jíl |
Poloha | |
Stát | Polsko![]() |
Kraj | Dolnoslezské vojvodství |
Okres | Zgorzelec |
Obec | Bogatynia |
Souřadnice | 50°54′35,08″ s. š., 14°54′0,13″ v. d. |
![]() ![]() Důl Turów | |
Provozní údaje | |
Vlastník | PGE Polska Grupa Energetyczna |
Období těžby | 1904–současnost |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Důl Turów (výslovnost [ˈturuf]IPA) je hnědouhelný lom, v jihozápadním cípu Polska v centrální části Bogatyňského výběžku[1] (též zvaného Turoszowský výběžek[2][3][4]). Důl se nachází celý ve gmině Bogatynia a částečně i na území města Bogatynia v okrese Zgorzelec v Dolnoslezském vojvodství. Důl také leží v těsném sousedství německého města Žitava a cca 15 km od Liberce.
Historie a technický popis dolu
Důl Turów byl založen v roce 1914 a v současnosti má rozlohu přibližně 28 km² a hloubku cca 225 m. V dole je umístěno 12 korečkových rypadel (např. polské rypadlo KWK-1500s s výkonem 4 200 m³/h) a 4 zakladače (např. zakladač ZGOT-11500 s výkonem 11 500 m³/h). Celková délka pásových zařízení činí 79 km.[5] Kromě uhlí se v dole těží i kamenivo, hlíny a jíly pro keramický a chemický průmysl.
Kvůli hnědouhelnému dolu Turów byly zlikvidovány obce Gościszów, Pasternik, Biedrzychowice Górne, Strzegomice, Rybarzowice a Wigancice Żytawskie. Částečně byly strženy obce Turoszów, Zatonie, Opolno Zdrój a část Bogatyně. Důl tvoří spolu s hnědouhelnou Elektrárnou Turów Turoszowský energetický komplex.
V dubnu 2021 bylo povolení na těžbu prodlouženo do konce roku 2044. S tímto krokem nesouhlasila řada českých obcí u hranic s Polskem, ani české ministerstvo životního prostředí.[6] Soudní dvůr Evropské unie na základě české žaloby vydal v květnu předběžné rozhodnutí o zastavení těžby v dole. Protože firma PGE rozhodnutí ignorovala, vyměřil soud v září Polsku pokutu ve výši 500 000 eur za každý den, kdy bude těžba pokračovat.[7]
Ve čtvrtek 3. února 2022 se v Praze narychlo uskutečnila schůzka mezi polským premiérem Mateuszem Morawieckim a jeho českým protějškem Petrem Fialou, na které byla podepsána dohoda o řešení vlivu těžební činnosti v Dole Turów.[8] V dohodě jsou mj. uvedena opatření proti průsaku vody do prostoru lomu a zaplacení kompenzace české straně.[9][10] Polská ministryně životního prostředí Anna Moskwová následně vyzvedla, že schválený text dohody nedává žádný prostor pro vyvolání dalších sporů mezi Polskem a Českem ani pro přenesení těchto sporů na vyšší mezinárodní úroveň. Mimo jiné také připomněla, že uzavření dohody se v Česku stalo předmětem kritiky, což signalizuje, že pro Polsko zmíněná dohoda představuje „dobrý obchod“.[11]
Rozšíření těžby
Důl se má rozšířit až na vzdálenost 300 metrů k nejbližšímu českému obydlenému místu, obci Uhelná.[12][13] Důl v obcích na území České republiky na Liberecku snižuje hladinu spodní vody, náprava si na české straně vyžádá mnohamiliardové investice.[14][15] K německému území důl sahá až podél řeky Nisa, v okolních obcích se kvůli dolu vyskytují trhliny v domech.[16] V dole by měla probíhat těžba do roku 2044.[17] Firma Citronex provozuje u elektrárny Turów obří skleníky na rajčata, které využívají odpadní teplo elektrárny a které jsou velkým zdrojem světelného znečištění, ohrožují i Jizerskou oblast tmavé oblohy.[18] V roce 2016 skleníky ozařovaly oblohu více než město Liberec.[19][20] Majitel firmy Citronex, Artur Toronowski, přislíbil v roce 2016 zastínění skleníků.[21] Zastínění skleníků však funguje v návaznosti na teplotě, nikoliv na osvětlení. Stínicí zařízení tak není použito vždy a obtěžování světlem ze skleníků se opakuje.[22]
Po ukončení těžby po roce 2045 má v dole Turów proběhnout rekultivace a vzniknout umělé jezero.[23] Poláci odhadují, že zatopení lomu může trvat 35–37 let, což rozporuje německá strana, která uvádí dobu napouštění až 144 let.[24]
V lednu roku 2020 vydala polská strana povolení k rozšíření dolu Turów.[25] V březnu téhož roku navíc prodloužilo polské ministerstvo klimatu koncesi státní elektrárenské společnosti PGE na těžbu hnědého uhlí v tomto dole o dalších šest let.[26]
V květnu roku 2021 Soudní dvůr Evropské unie nařídil okamžitě zastavit těžbu hnědého uhlí v dolu Turów. Toto nařízení vyplývá z četných žádostí ze strany České republiky a Německa. Zákaz těžby bude platit až do vynesení konečného rozsudku v tomto sporu.[27]
Dne 7. října 2022 vydal ředitel polského Generálního ředitelství ochrany životního prostředí (Generalna Dyrekcja Ochrony Środowiska, GDOŚ) stanovisko, umožňující vydat vlastníkovi dolu – firmě PGE – licenci, která by vedla k legalizaci dalšího rozšíření těžby uhlí na česko-polské hranici až do roku 2044. Polské ekologické organizace reagovaly prohlášením, že se budou domáhat soudního zrušení zmíněného stanoviska.[28]
Kritika rozšíření dolu
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Rozhodnutí o rozšíření dolu vyvolalo odmítavé reakce v Česku i Německu, v jejichž bezprostřední blízkosti se polský důl nachází. Obcím na české i německé straně vadí, že těžařská činnost ohrožuje vodní zdroje v jejich okolí.[29] Proti rozšíření dolu se dlouhodobě staví Liberecký kraj, který podal stížnost k Evropské komisi, protože postup Polska považuje za nezákonný.[30] Proti rozšíření dolu vznikla v Česku petice podepsaná 13 000 lidmi, v níž se žádá Evropská komise o bezodkladnou akci. Peticí se zabýval Evropský parlament a poslanci jeho petičního výboru vyzvali v červenci Evropskou komisi k ráznějšímu postupu vůči Polsku. Většina poslanců se vyslovila pro to, aby s Polskem bylo zahájeno řízení pro porušení práva EU. V prosinci 2020 oznámila Anna Cavazzini, saská europoslankyně za stranu Zelených, že Evropská komise potvrdila námitky ČR proti porušením předpisů na dole Turów, a ČR se tak může obrátit na Evropský soudní dvůr kvůli prosazování práva EU. To ovšem nebrání oběma stranám v mimosoudním urovnání sporu. Evropská politička Cavazzini nyní požaduje „zastavení nelegální těžby v Turowě, dokud nebudou vyřešeny všechny právní otázky“.[31]
Česká republika se kvůli Turówu obrátila na Evropský soudní dvůr, ten v září 2021 rozhodl o tom, že Polsko musí zastavit těžbu v dolu. V případě nezastavení těžby pak má Polsko hradit sankci půl milionu EUR za každý den těžby.[32] Polsko ale v těžbě pokračovalo dál a ignorovalo platby pokut Evropské unii.[33] To se nelíbilo autorům petice prosazující zastavení těžby v dole. Ti se mj. dožadovali, aby unie zvýšila sankce vůči polské straně.[34]
Podle iniciativy Společně pro vodu důl i nadále způsobuje ekologickou újmu na české straně, přičemž voda ve vrtech na české straně v červnu 2023 i nadále klesala.[35]
Galerie
- Letecký pohled na Důl Turów
-
- Těžba lignitu
- Těžební stroje (2012)
- Těžební stroj (2014)
- Těžba
Reference
- ↑ Poláci postaví u hranic 52 větrníků, starostové z Frýdlantska se bouří
- ↑ Koplania Węgla Brunatnego Turów
- ↑ Zagrożenia ekologiczne regiony turoszowskiego
- ↑ Transformacja regionu – Zklaster
- ↑ Důl hnědého uhlí Turów - Doly a důlní díla, podzemní stavby. www.atrakcjetechniki.karr.pl [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-08-12.
- ↑ Polské úřady prodloužily Dolu Turów povolení k těžbě až do roku 2044. Česko nesouhlasí. ČT 24 [online]. [cit. 2021-04-29]. Dostupné online.
- ↑ Polsko má kvůli těžbě v dole Turów platit penále půl milionu eur denně, rozhodl Soudní dvůr EU. iROZHLAS [online]. Český rozhlas, 2021-09-20 [cit. 2021-09-20]. Dostupné online.
- ↑ Premiéři Fiala a Morawiecki zažehnali přeshraniční spor, podepsali dohodu o Turówu. ČT24 [online]. 2022-02-03 [cit. 2022-02-04]. Dostupné online.
- ↑ Česko stáhlo žalobu kvůli Turówu, uvedl Morawiecki. Čeká se na peníze, reagují Češi. ČT24 [online]. 2022-02-04 [cit. 2022-02-04]. Dostupné online.
- ↑ CECHL, Pavel. Kvůli Turówu klesly spodní vody o desítky metrů. Novinky.cz [online]. Borgis, 2022-02-05 [cit. 2022-02-10]. Dostupné online.
- ↑ Moskwa: Umowa z Czechami ws. Turowa nie pozostawia elementów grożących sporem w przyszłości. Gospodarka.pl [online]. 2022-02-09 [cit. 2022-02-10]. Dostupné online. (polsky)
- ↑ Polsko chce rozšířit příhraniční povrchový důl u Bogatyně — Události v regionech (Praha). www.ceskatelevize.cz [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Liberecký kraj odmítá plánované rozšíření těžby uhlí v Polsku - Ekolist.cz. Ekolist.cz [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné online. [nedostupný zdroj]
- ↑ Rozšíření polského dolu připraví české obce o spodní vodu. Prognózy jsou hrozivé. Deník.cz [online]. 2016-01-20 [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Strhne povrchový důl Turów podzemní vodu v regionu?. Občanský spolek Černá Louže - Polesí [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-06-03.
- ↑ planet-franken-online.de: 2 Kraftwerke. www.planet-franken-online.de [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Kraj zatlačí na Polsko přes vládu, kvůli dolu čeká miliardové škody. iDNES.cz [online]. 2016-01-26 [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Skleníky v Bogatynie tvoří na obloze oranžové peklo. Jablonecký deník [online]. 2016-01-30 [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Martin Mašek: Polské skleníky září noční oblohou jako velké město - Ekolist.cz. Ekolist.cz [online]. [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Skleníky v Polsku svítí jako stotisícový Liberec, lidé si stěžují. Aktuálně.cz [online]. Economia [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ Neprotestujte, zářící skleníky zakryjeme, vzkázala po mlčení polská firma. iDNES.cz [online]. 2016-03-04 [cit. 2016-06-18]. Dostupné online.
- ↑ https://hlidacipes.org/jako-kdyz-hori-nebe-tma-je-dnes-vzacne-zbozi-prilis-svetla-skodi-lidem-i-prirode/
- ↑ RADEK, Kult,. Lignit v trojmezí - česko-německo-polském. Technická univerzita v Liberci. 2011-01-01. Dostupné online [cit. 2016-06-22].
- ↑ Bude z Turówa vodní nádrž? Napuštění potrvá až 144 let. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2020-07-27]. Dostupné online.
- ↑ Poláci povolili rozšíření hnědouhelného dolu Turów. Liberecký kraj se chce bránit všemi možnostmi. iROZHLAS [online]. Český rozhlas [cit. 2020-07-14]. Dostupné online.
- ↑ Důl Turów dostal novou koncesi, polská vláda ji prodloužila o šest let. ČT24. 24.3.2020. Dostupné online.
- ↑ Polsko musí okamžitě zastavit těžbu v dole Turów, nařídil soud EU. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2021-05-21 [cit. 2021-05-21]. Dostupné online.
- ↑ Kopalnia Turów będzie dalej niszczyć środowisko – tak zdecydował GDOŚ [online]. Eko-Unia, 2022-10-07 [cit. 2022-11-13]. Dostupné online. (polsky)
- ↑ Důl Turów dostal novou koncesi, polská vláda ji prodloužila o šest let. ČT24. 24.3.2020. Dostupné online.
- ↑ Poláci povolili rozšíření dolu Turów, Liberecký kraj se odvolá. ČT24. 29.1.2020. Dostupné online.
- ↑ Turow: EU stellt sich gegen Polen. Sächsische Zeitung [online]. DDV Mediengruppe, 2020-12-18 [cit. 2020-12-18]. Dostupné online. ISSN 0232-2021. (německy)
- ↑ Polsko musí za těžbu v Turówě platit pokutu půl milionu eur denně, práce v dole ale nepřeruší. ČT24 [online]. [cit. 2021-12-02]. Dostupné online.
- ↑ Polsko stále nezačalo platit pokutu za těžbu v dolu Turów. Částka šplhá ke 13 milionům korun denně. iROZHLAS [online]. Český rozhlas [cit. 2021-12-02]. Dostupné online.
- ↑ ENERGOZROUTI.CZ. Polsko nadále ignoruje zákaz těžby v dole Turów, radní chce razantní zvýšení sankcí. EnergoZrouti.cz [online]. [cit. 2021-12-02]. Dostupné online.
- ↑ Hladina vody v okolí Turówa stále klesá, upozorňuje iniciativa. ČT24 [online]. 2023-06-27 [cit. 2023-06-27]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Důl Turów na Wikimedia Commons
- Stránky iniciativy Stop Turów (polsky)
- Frank Bold: Voda nebo uhlí
- Uzavření česko-polské dohody o Turówu v Událostech ČT 3. února 2022 (video)