Dobrič
Dobrič Добрич | |
---|---|
![]() Pravoslavný chrám sv. Jiří | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 43°34′ s. š., 27°50′ v. d. |
Nadmořská výška | 225 m n. m. |
Stát | Bulharsko![]() |
Oblast | Dobričská |
Obština | Dobrič |
![]() ![]() Dobrič | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 71 947 (31.12.2022[1]) |
Etnické složení | Bulhaři, Turci, Romové |
Náboženské složení | pravoslaví, islám |
Správa | |
Starosta | Jordan Jordanov |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | (+359)-058 |
PSČ | 9300 |
Označení vozidel | TX |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dobrič (bulharsky Добрич, rumunsky Bazargic) je město na severovýchodě Bulharska; jde o deváté největší město v zemi a o ekonomické a kulturní centrum oblasti Dobrudža. Leží 30 km od Černého moře a jeho letovisek, asi 50 km severně od Varny, 480 km od Sofie a 320 km od Staré Zagory. v roce 2022 zde žilo téměř 72 000 obyvatel.[1]
Historie
První thrácké osídlení se datuje asi do 4.–3. století př. n. l., pocházejí z něj ojedinělé archeologické nálezy pohanských hrobů. Souvislé osídlení je zdokumentováno od konce 16. století při obchodní stezce k Černému moři, obyvatelstvo i jeho správu tvořili většinou osmanští Turci, existenci regionálního centra dokládá i fakt, že se zde narodil turecký sultán Ahmed III.. prosperita trvala do počátku 19. století. Město bylo známo řemesly a obchodem s vlnou, lnem, kůžemi, ovčím sýrem a dalšími zemědělskými produkty z okolí.
První bulharští osadníci se sem stěhovali z východních částí Bulharska po rusko-tureckých válkách (1810, 1828, 1845). Po krymské válce sem přesídlila velká skupina Bulharů z oblasti Kotle (Котленско). Postupně vytvořili náboženskou a kulturní společnost. V roce 1843 postavili první bulharský pravoslavný chrám sv. Jiří (Sveti Georgi/Свети Георги), a v roce 1844 založili bulharskou školu. Během rusko-tureckých válek v letech 1806–1812 a 1828–1829 obsadila Dobrič ruská armáda, ale po Bukurešťském míru se vrátila turecká správa, která skončila 27. ledna 1878. Po obnovení bulharského státu byla oblast Dobrudže rozdělena: sever připadl Rumunsku, jih Bulharsku. V roce 1882 byl název města změněn z tureckého na na bulharský Dobrič podle jména panovníka Dobrudže, bojara Dobrotiče. Po skončení druhé balkánské války v roce 1913 připadly Dobrič a jižní Dobrudža Rumunsku. Politické nepokoje v prvních desetiletích 20. století a tři po sobě jdoucí bulharské války město poznamenaly. Kromě kostela a zcela přestavěné synagogy nemá stavební památky.
Historické názvy města
- Chadžoglu Pazarčik (Хаджиоглу Пазарджик / Hacıoğlu Pazarcık) – do roku 1882
- Добрич (Dobrič) – 1882–1913, 1916–1919 a 1940–1949, od 1990
- Bazargic – (Bazardžik) – 1913–1916 a 1919–1940
- Толбухин (Tolbuchin) – 1949–1990 (podle maršála Sovětského svazu Fjodora Ivanoviče Tolbuchina)
Ekonomika
Město je převážně průmyslové se strojírenskou a textilní produkcí. Oproti prosperijícím přímořským letoviskům je zdejší cestovní ruch pouze tranzitní.
Náboženství
Ve městě jsou činné tři kostely bulharské pravoslavné církve, jeden kostel arménské církve a jedna mešita.
Kultura a turistické cíle
- Literární památník a rodný dům Jordana Jovkova, galerie umění, etnografické muzeum,
- Koncertní síň, adaptovaná z bývalé synagogy (postavené v roce 1887).
- Dva národně obrozenecké pomníky (bulharského chána Asparucha a etnické skupiny Gagauzů.
- Ocelová věž vysílače s vyhlídkovou restaurací, 147 metrů vysoká, postavena v roce 2000.
Sport
- Fotbalový klub FC Dobrudža Dobrič byl založen roku 1919, hraje ve 2. bulharské lize a provozuje stadion o kapacitě 12 500 sedadel.
- Mezinárodní tenisová asociace ATP zde každoročně pořádá tenisový turnaj mužů.
Osobnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/III._Ahmet.jpg/150px-III._Ahmet.jpg)
- Ahmed III. (1673-1736) - turecký sultán, narodil se zde
- Jordan Jovkov (1880-1937) - bulharský spisovatel, žil zde
- Dora Gabe (rozená Isidora Petrova Peysach) (1888-1983) - bulharká spisovatelka a politička židovského ruského původu
- Kadriye Nurmambet (1933-2023) - krymskotatarská folková zpěvačka zvaná Slavík Dobrudži, zdejší rodačka
- Emel Emin (* 1938) - krymský Tatar, básník, spisovatel a turkolog
- Ivan Barnev (* 1973) - bulharský herec, narodil se zde
- Miroslav Kostadinov (* 1976) - bulharský zpěvák, narodil se zde
- Preslava (* 1984) - bulharská pop-folková zpěvačka, narodila se zde
Partnerská města
Białystok, Polsko
Golmud, Čína
Izmajil, Ukrajina
Kropyvnyckyj, Ukrajina
Kavadarci, Severní Makedonie
Kırklareli, Turecko
Pinsk, Bělorusko
Saratov, Rusko
Schaffhausen, Švýcarsko
Zalaegerszeg, Maďarsko
Galerie
- Crám Nejsv. Trojice
- Pomník chána Asparucha
- Hodinová věž
- Synagoga
- Muzeum literatury
- Pomník Gagauzům
- Televizní věž s rozhlednou
Reference
- ↑ a b Национален статистически институт (bulharsky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Dobrič na Wikimedia Commons
- web města
- Info Dobrič
Bulharsko – България (Bălgarija) – (BG) | |
---|---|
Oblasti a jejich správní centra | |
Blagoevgradská oblast (Blagoevgrad) • Burgaská oblast (Burgas) • Dobričská oblast (Dobrič) • Gabrovská oblast (Gabrovo) • Chaskovská oblast (Chaskovo) • Jambolská oblast (Jambol) • Kardžalijská oblast (Kardžali) • Kjustendilská oblast (Kjustendil) • Lovečská oblast (Loveč) • Montanská oblast (Montana) • Pazardžická oblast (Pazardžik) • Pernická oblast (Pernik) • Plevenská oblast (Pleven) • Plovdivská oblast (Plovdiv) • Razgradská oblast (Razgrad) • Rusenská oblast (Ruse) • Silisterská oblast (Silistra) • Slivenská oblast (Sliven) • Smoljanská oblast (Smoljan) • Sofijská oblast (Sofie) • Oblast Sofie (Sofie) • Starozagorská oblast (Stara Zagora) • Šumenská oblast (Šumen) • Targovišťská oblast (Tărgovište) • Varenská oblast (Varna) • Velikotarnovská oblast (Veliko Tarnovo) • Vidinská oblast (Vidin) • Vracká oblast (Vraca) |