Franko-provensálština
Franko-provensálština (Arpitan) | |
---|---|
Počet mluvčích | 227 000 (2013)[1] |
Písmo | latinka |
Postavení | |
Regulátor | není stanoven |
Úřední jazyk | není úředním |
Kódy | |
ISO 639-1 | není |
ISO 639-2 | není |
ISO 639-3 | frp |
Ethnologue | frp |
Wikipedie | |
frp.wikipedia.org | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Franko-provensálština je jedním z jazyků, kterým se mluvilo, případně ještě mluví ve Francii a přilehlém okolí.
Pro tuto oblast bylo a dodnes zbytkově je typické rozdělení na dvě základní skupiny: na jazyky oïl (les langues d’oïl) a jazyky d’oc (les langues d’oc). Z langue d’oïl zejména nářečí Île-de-France a okolí se vyvinula dnešní francouzština, dříve také franština. Z langue d’oc se vyvinula okcitánština. Východním dialektům okcitánštiny se také někdy říká provensálština. Do jaké skupiny (oïl nebo oc) daný dialekt patří, lze obvykle rozeznat podle toho, jak se v něm řekne slovo „ano“: zda oïl či podobně (v dnešní francouzštině oui) anebo oc či podobně.
Franko-provensálština, někdy také zvaná arpitánština (arpitan), splňuje některá kritéria pro jednu a některá pro druhou skupinu. Je to přechodový jazyk – podobně jako moravská slováčtina a západoslovenské dialekty tvoří přechod mezi češtinou a slovenštinou.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Francoprovencal-Dialect-Map-1.jpg/400px-Francoprovencal-Dialect-Map-1.jpg)
Údaje nejsou nejčerstvější a nejspolehlivější, ale nyní v území franko-provensálštiny jejími dialekty mluví asi 75 000 lidí, hlavně ve Vallée d’Aoste – Údolí Aosty. Přitom ještě do poloviny 19. století se franko-provensálština v jejím území používala převážně. Mezi mladými aktivní znalost franko-provensálštiny prakticky vymizela.
Příklady
Číslovky
Franko-provensálsky | Česky |
oun | jeden |
dou | dva |
trèi | tři |
kàtro | čtyři |
sinkye | pět |
choui | šest |
sate | sedm |
ouète | osm |
nou | devět |
dji | deset |
Tabulka srovnávající francouzštinu, franko-provensálštinu a okcitánštino-katalánštinu
Francouzsky | Franko-provensálsky | Okcitánsky-katalánsky | Česky |
---|---|---|---|
clef / clé | cllâf | clau | klíč |
chanter | chantar | cantar | zpívat |
chèvre | chièvra / cabra | cabra | koza |
fromage | fromâjo | formatge | sýr |
mardi | demârs / demondre | dimars | úterý |
église | églése | glèisa | církev |
frère | frâre | fraire | bratr |
hôpital | hépetâl | espital | nemocnice |
langue | lengoua | lengua | jazyk |
main gauche | man gôche | man esquèrra | levá ruka |
rien | ren | res | nic |
nuit | nuet | nuèit | noc |
payer | payer | pagar | platit |
sueur | suar | suar | pot |
vie | via | vida | život |
Pro znalé francouzštiny a jejího způsobu vyjadřování číslovek je zajímavé, že franko-provensalština používá dekadický systém. Pro 70 je to sèptanta, pro 80 huitanta, pro 90 nonanta. Přitom západní dialekty používají dvacítkový systém (se základem 20) pro 80 quatro-vingts (jako ve francouzštině: quatre-vingts) a pro 120 six-vingts.
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Francoprovençal na francouzské Wikipedii a Franco-Provençal_language na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
|
Obrázky, zvuky či videa k tématu franko-provensálština na Wikimedia Commons
Románské jazyky | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Západorománské |
| ||||||
Východorománské | italské (italština • korsičtina • neapolština • toskánština • sicilština • romanesco • istrijština • judeo-italština) • rumunština (moldavština) • arumunština • istrorumunština | ||||||
Dalmatština† | | ||||||
Jihorománské | africká románština • mozarabština† • sardinština | ||||||
poznámka: † vymřelý jazyk |