Ftaláty
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Phthalates.svg/220px-Phthalates.svg.png)
Ftaláty jsou estery kyseliny ftalové.
Využití
Představují skupinu látek používanou jako změkčovadla v průmyslu výroby plastů. Příkladem může být přeměna PVC z tuhého plastu do jeho měkčené formy. Jedná se o dialkyl- nebo alkylarylestery 1,2-benzendikarboxylové kyseliny, označení ftaláty je odvozeno od triviálního názvu pro tuto kyselinu, kyseliny ftalové. Podstata jejich přídavku do plastů spočívá v navození takových podmínek, které umožňují „klouzat“ po sobě dlouhým polyvinylovým molekulám.[zdroj?!] Vykazují malou rozpustnost ve vodě, naopak velmi snadnou v nepolárních rozpouštědlech (oleje) a slabou těkavost.[zdroj?!] Příspěvek karboxylové kyseliny ke zvýšení polarity je zřetelný pouze u analogů ftalátů s krátkými uhlovodíkovými řetězci, nejčastěji dodané alkoholy s 3–6 atomy uhlíku v rámci procesu esterifikace.
Používají se nadále např. jako přísada PVC při výrobě syntetického linolea.[1]
Potenciální zdroje a způsob vstřebávání ftalátů
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Plastic-recyc-03.svg/200px-Plastic-recyc-03.svg.png)
Mechanismus vstřebávání ftalátů:
- Vdechováním: Ftaláty představují 30% až 51% hmotnostní podíl PVC. Jelikož ftaláty nejsou v PVC pevně vázány, uvolňují se do ovzduší. Následně jsou vdechovány a plícemi se dostávají do krve.[zdroj?!] Příklady kontaminace: holínky, pláštěnky, plastové ubrusy, často takzvaně gelové erotické pomůcky, podlahové krytiny, interiéry některých automobilů.
- Sliznicí: Přímým kontaktem se sliznicí jsou ftaláty přenášeny opět rovnou do krve, což může být rozhodující právě u takzvaně gelových erotických pomůcek, anebo u některých zdravotnických pomůcek.
- Potravou: Většinou se týká potravin balených do PVC (například výrobek Termix od jednoho z malých českých výrobců – viz spodní strana obalu – značka 03 PVC), nebo zahradních hadic které jsou vyrobeny z PVC. Vodovodní roury a hadice hojně využívané v zemědělství jsou také často z PVC.[zdroj?!]
Návrh řešení
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Nuvola_apps_important_orange.svg/48px-Nuvola_apps_important_orange.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Preferences-system.svg/16px-Preferences-system.svg.png)
Omezení používání ftalátů by se nemělo vztahovat jen na úzkou skupinu osob, jako je to nyní (těhotné ženy, kojící matky a děti). Ftaláty by měly být zakázány univerzálně[nenalezeno v uvedeném zdroji], protože kolují potravním řetězcem od plodin dále přes domácí zvířectvo až ke člověku. Člověkem jsou dále vylučovány do odpadních vod a koloběh pokračuje. A v čem tkví nebezpečí erotických pomůcek? Odpovědí budiž vysoké hodnoty ftalátů naměřené v mateřském mléce ve všech vyspělých zemích za poslední dekádu.[2]
Zdroje vystavení ftalátům
V současné době bylo v Česku prokázáno, že zdravotnické pomůcky – měkčené hadičky využívané při hemodialýze nebo peritoneální dialýze, intravenózní a transfuzní sety apod. – nejsou zdrojem ftalátů.[3] Nejpravděpodobnějším zdrojem mohou být některé kosmetické přípravky.[4]
V druhé řadě jsou to vybrané erotické pomůcky (několik vybraných: Sex Talent Double Dong, Dolphin Duo Dong – dvojitý delfínek, Dildo double 30 cm candy, Crystal Duo, erotické fetish prádlo a pláštěnky, vibrátory Olda Polda, GULIANO, a další.) Nebezpečí tohoto zdroje tkví v rozsahu a rozšíření jejich používání.
Negativní účinky na organismus
Ftaláty jak u dospělých, tak i u dětí bez výjimky ohrožují funkce ledvin a jater, zvyšují riziko vzniku alergií, či astmatu. Snižují produkci mužského hormonu testosteronu a počet spermií.[5] Dále u dospívajících způsobují atrofii mužských reprodukčních orgánů (varlat), čímž přímo narušují plodnost.[2]
Nejrozšířenější z ftalátů je DEHP (di-2-etylhexyl ftalát), který je považován za reprodukčně a vývojově toxickou látku. Zvláště vysokým dávkám DEHP mohou být vystaveny děti na novorozeneckých jednotkách intenzivní péče.[6]
Degradace v organismu
Probíhá pouze v rámci konjugace, nikoliv například oxidací apod.
Regulace
Vzhledem ke zdravotním rizikům bylo v některých případech omezeno používání těch nejrizikovějších, např. při výrobě hraček, výrobků pro děti či kosmetiky. Jde o tyto sloučeniny: diisononyl-ftalát (DINP), di-n-oktyl-ftalát (DNOP), diisodecyl-ftalát (DIDP), butyl-benzyl-ftalát (BBP), dibutyl-ftalát (DBP), bis(2-ethylhexyl)-ftalát (DEHP).[zdroj?!]
Odkazy
Reference
- ↑ V Česku se prodávají toxické výrobky. ČT24 [online]. Česká televize, 2009-06-17 [cit. 2021-01-17]. Dostupné online.
- ↑ a b MAIN, Katharina M.; MORTENSEN, Gerda K.; KALEVA, Marko M.; BOISEN, Kirsten A.; DAMGAARD, Ida N.; CHELLAKOOTY, Marla; SCHMIDT, Ida M. Human Breast Milk Contamination with Phthalates and Alterations of Endogenous Reproductive Hormones in Infants Three Months of Age. S. 270–276. Environmental Health Perspectives [online]. 2006-02 [cit. 2021-01-17]. Roč. 114, čís. 2, s. 270–276. Dostupné online. DOI 10.1289/ehp.8075. PMID 16451866. (anglicky)
- ↑ MRÁZ, Miloš; SVAČINA, Štěpán; KOTRLÍKOVÁ, Eva; PIECHA, Roman; VRBÍK, Karel; PAVLOUŠKOVÁ, Jana; LACINOVÁ, Zdeňka. Potenciální zdroje ftalátů a bisfenolu A a jejich význam u metabolických onemocnění. S. 11–15. Časopis lékařů českých [online]. 2016 [cit. 2021-01-17]. Roč. 155, čís. 3, s. 11–15. Dostupné online. ISSN 1805–4420.
- ↑ SERRANO, Samantha; KARR, Catherine; SEIXAS, Noah; NGUYEN, Ruby; BARRETT, Emily; JANSSEN, Sarah; REDMON, Bruce. Dietary Phthalate Exposure in Pregnant Women and the Impact of Consumer Practices. S. 6193–6215. International Journal of Environmental Research and Public Health [online]. 2014-06-12 [cit. 2021-01-17]. Roč. 11, čís. 6, s. 6193–6215. Dostupné online. DOI 10.3390/ijerph110606193. PMID 24927036. (anglicky)
- ↑ Ftaláty podle vědců zhoršují potenci mužů. Lidovky.cz [online]. MAFRA, 2012-04-14 [cit. 2021-01-17]. Dostupné online.
- ↑ Nebezpečné chemikálie, které najdete ve svých domovech, 22.11.2004
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ftaláty na Wikimedia Commons
- (česky) Ftaláty, arnika.org
- (česky) Ftaláty, neviditelné nebezpečí, idnes.cz, 5. února 2008
- (česky) Miroslav Šuta: Rizika ftalátů a jak se jim vyhnout, časopis Veronica 5/2008
- (anglicky) About phthalates na ourstolenfuture.org
- (anglicky) How to Avoid Phthalates – 3 Steps to Help Avoid a Hormone-Mimicking Chemical Archivováno 17. 10. 2008 na Wayback Machine., 2. dubna 2008
- (česky) Děti Země: Obchodní řetězce prodávají zboží obsahující nebezpečné ftaláty a HBCD