Jarsanismus
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Views_around_the_Kakaii_shrine_of_Shah_Hayas_in_the_village_Wardik%2C_with_a_jamkhana%2C_cemetery%2C_and_auxiliary_shrines_attached_24.jpg/220px-Views_around_the_Kakaii_shrine_of_Shah_Hayas_in_the_village_Wardik%2C_with_a_jamkhana%2C_cemetery%2C_and_auxiliary_shrines_attached_24.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Kakkai.jpg/220px-Kakkai.jpg)
Jarsanismus či Ahl-e Hakk (kurdsky یارسان Yarsan, persky اهل حق Ahl-e Haqq, „lid Pravdy“)[1] je synkretické náboženství, které bylo založeno ve 14. století v západním Íránu sultánem Sahakem. Celkem má více než 1 000 000 vyznavačů, kteří žijí v západním Íránu a v Iráku a kteří jsou převážně etničtí Kurdové, ačkoli existují i menší skupiny vyznavačů tohoto učení z řad Peršanů, Loriů, Azerů a Arabů. V Iráku jsou příslušníci tohoto náboženství také nazýváni Kaka'i. V Íránu se počet příslušníků náboženství odhaduje na 1 000 000, i když jejich přesný počet je obtížné zjistit. Toto číslo by z jarsanismu dělalo druhé největší náboženství v Íránu hned po islámu.[2]
Náboženské texty jsou převážně psány v gorani (jednom z kurdských jazyků), ale málo jarsanů tento jazyk ovládá a namísto toho používají jiné kurdské jazyky, např. sorání. Nejvýznamnější náboženskou knihou je Kalâm-e Saranjâm (Sarandžám).
Jarsanismus byl zčásti ovlivněn zoroastrismem a islámem. Islámské období je řazeno jako druhý cyklus božského zjevení, v jehož čele stojí Alí ibn Abí Tálib. Vliv zoroastrismu je patrný v sedmi „vládcích temnot", kteří byli v druhém cyklu inkarnovaní jako: Abú Bakr, Umar, Usmán, Talha, Zubajr, Rahmán a Mu'ávija. Podobný je i dualismus, kdy jarsanové věří, že se vesmír skládá ze dvou světů: vnitřního (Bátiní) a vnějšího (Záhirí), z nichž každý má vlastní řád. Patrné jsou některé analogie s jezídismem (obě náboženství obsahují postavu pavího anděla - Malek Tava, i když v jarsanismu je ztotožněn se Satanem[3] a v jezídismu je prostředník mezi nečinným Bohem a lidmi.) Hlavním náboženským obřadem je džam (z arabského slova pro „shromáždění“), kde hrají ústřední roli modlitby, hudba a posvátné texty (kalám – arabsky „řeč“, „promluva“), stejně jako sdílení posvěceného pokrmu, jímž často bývá maso obětního zvířete. Vyskytuje se i zimní slavnost připomínající narození sultána Sahaka.[1]
Reference
- ↑ a b KREYENBROEK, Philip. Náboženský synkretismus v Kurdistánu [online]. [cit. 2014-08-03]. Dostupné online.
- ↑ Encyclopedia of the Modern Middle East and North Africa (Detroit: Thompson Gale, 2004) p. 82
- ↑ The Yaresan : a sociological, historical, and religio-historical study of a Kurdish community (Berlin: M. Rezaa Hamzee, 1990) p. 75
Související články
Externí odkazy
- The Yaresan : a sociological, historical and religio-historical study of a Kurdish community / M. Reza Hamzeh'ee. Berlin : Schwarz, 1990
Obrázky, zvuky či videa k tématu jarsanismus na Wikimedia Commons