Magdalena Dobromila Rettigová
Magdalena Dobromila Rettigová | |
---|---|
![]() Portrét M. D. Rettigové od J. Vilímka | |
Rodné jméno | Magdalena Barbora Artmannová |
Narození | 31. ledna 1785 Všeradice České království ![]() |
Úmrtí | 5. srpna 1845 (ve věku 60 let) Litomyšl Rakouské císařství ![]() |
Místo pohřbení | hřbitov v Litomyšli |
Národnost | česká |
Povolání | spisovatelka, autorka kuchařek, básní, divadelních her, próz |
Manžel(ka) | |
Děti | |
Významná díla | Domácí kuchařka |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Magdalena Dobromila Rettigová, dívčím jménem Artmannová (31. ledna 1785 Všeradice[1] – 5. srpna 1845 Litomyšl[2]), byla česká buditelka a spisovatelka, autorka kuchařek, básní, divadelních her a krátkých próz. Dodnes je známa především jako autorka knihy Domácí kuchařka.
Život
Dětství
Otec byl Němec, matka Josefa Kubíková byla české národnosti.[zdroj?] Její dětství nebylo příliš šťastné, poznamenalo je především úmrtí otce, Franze Artmanna († 1792), purkrabího na panství Všeradice u Hořovic, a smrt sourozenců. Po smrti její poslední sestry se matka s malou Magdalenou odstěhovala nejprve do Plzně. Magdalena odmala projevovala vysokou inteligenci a zájem o učení. Rodinný přítel Eugenikus Frank, vychovatel v rodině hraběte Kounice, vedl Magdalenu k četbě a katolické víře, psal pro ni modlitební knížky. Matka ji sama také vyučovala v jejich rodném jazyce, tedy v němčině, teprve v 10 letech ji poslala do školy. Další stěhování čekalo Magdalenu k tetě do Prahy. Zde se musela již starat o domácnost a pomáhat matce vydělávat na živobytí.
Sňatek
Do svých 18 let Magdalena žila v německojazyčném prostředí a neuměla česky. Díky seznámení se a následnému manželství s českým buditelem a spisovatelem Janem Aloisem Sudipravem Rettigem se z ní po sňatku z roku 1808 stala vlastenecky orientovaná buditelka. J. A. S. Rettig zastával jako právník funkci radního v několika městech, zejména ve východních Čechách. Rettigová s ním tak pobývala v Přelouči, Ústí nad Orlicí, Rychnově nad Kněžnou a posledních 11 let svého života v Litomyšli.
Rettig, který poznal schopnosti své ženy, ji neomezoval, ale naopak její první české verše cizeloval, přivedl jí na pomoc zkušené rádce a příležitostně je uveřejňoval se svými básněmi. Byl moderním mužem uznalým k ženské osobnosti a jejím vlohám. Měl porozumění pro svou pracovitou a aktivní manželku jako málokterý muž té doby.
Činnost
Rettigová se po osobní smutné zkušenosti rozhodla věnovat zejména výchově a výuce dívek. Ve svých kurzech je učila hospodaření, vaření, domácím pracím a české literatuře. Půjčovala dívkám české knihy a předčítala jim z nich. Angažovala se ale i jinak, vedla svůj společenský salon, který nazývala kafíčková společnost. Kromě toho se angažovala v obecně prospěšné činnosti: v Ústí nad Orlicí měla na starosti českou knihovnu, v Litomyšli prosadila vyčištění studánky a stavbu altánu. Pořádala literární posezení, na nichž se recitovaly české básně. Stála u všech významných kulturních akcí svého okolí a referovala o nich jako dopisovatelka časopisu Květy. Osobně se stýkala s vlastenci, s Františkem Palackým, s Josefem Jungmannem, Pavlem Josefem Šafaříkem a dalšími. S mnoha vlastenci vedla korespondenci. Výhradním vydavatelem jejích děl a jejím přítelem byl Jan Hostivít Pospíšil, královéhradecký knihtiskař a nakladatel.
Dílo
První literární pokusy M. D. Rettigové byly v němčině, podobně jako u jejích vrstevníků. Jako spisovatelka byla velmi plodná, napsala několik desítek drobnějších i rozsáhlejších děl. Pod vlivem svého muže a přátel se odhodlala psát a publikovat česky. Nejprve uveřejňovala drobné prozaické i veršované práce v časopisech Dobroslav, Čechoslav, Poutník slovanský, v almanachu Milozor a almanachu Milina. Postupně vydala několik knih povídek pro mládež, které byly určeny především dospívajícím dívkám, byla výbornou vypravěčkou a může být pokládána za zakladatelku české červené knihovny.
Později se věnovala výhradně literatuře prakticky zaměřené. Její tvorba nikdy nedosahovala vysokých uměleckých kvalit. Největší význam má Rettigová šířením národního vědomí a osvěty v ženském měšťanském prostředí, a především díky své Domácí kuchařce, kterou nejenže rozšířila znalectví české kuchyně a sbírku kuchařských receptů, ale přispěla i k rozšíření českého jazyka v měšťanském a lidovém prostředí.
Z díla Rettigové je dodnes nejznámější Domácí kuchařka vydaná poprvé roku 1826 a dále v mnoha vydáních více než sto let.
Knihy
- Bílá růže (1827) – žertovné dvouaktové drama [3]
- Domácí kuchařka (1826) – beletristicky psaná, základní myšlenkou je nejen rozmanitost, vzhled a chuť jídla, ale také činorodý přístup ženy k domácím pracím [4] [5] [6] [7] [8] [9]
- Chudobičky – milostné povídky a dramatické hříčky pro učenou společnost
- Kafíčko (1845) – jak připravit kávu a zákusky včetně rad společenské konverzace [10]
- Mařenčin košíček – příběhy s ponaučením pro dívky
- Přjběhowé pro Dcerky České a Morawské (1828) [11]
- Sbírka rozličných myšlenek – upistografie – veršovaná blahopřání, naivní poezie, připomínající lidovou tvořivost
- Velká kuchařka (1912) – podrobné navedení k upravování všech druhů pokrmů a nápojů [12]
- Mladá hospodyňka v domácnosti, jak sobě počínati má, aby své i manželovy spokojenosti došla (1840) [13]
Posmrtné připomínky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Ulice_Magdaleny_Rettigove_Praha_Cedulky.jpg/220px-Ulice_Magdaleny_Rettigove_Praha_Cedulky.jpg)
- Alois Jirásek: Magdalena Dobromila Rettigová, veselohra o třech jednáních; dnes málo známá, ve své době oblíbená životopisná divadelní hra, kromě jiného se zmiňuje uvedená kuchařská kniha.
- Vendula Borůvková: Magdalena Dobromila, rozhlasová hra natočená v roce 2016.[14]
- Pamětní síň M. D. Rettigové je v muzeu v Litomyšli
- Portrétní busta M. D. Rettigové (kolem 1860) je vystavena rovněž v muzeu v Litomyšli
- Jednotlivé památky vlastní muzeum v Ústí nad Orlicí
- Portrétní kresba (akvarel) a vyšívaný gratulační lístek jsou ve sbírce Národního muzea v Praze
- Literární pozůstalost spravuje Památník národního písemnictví v Praze
- Od června 2010 funguje na zámku v autorčiných rodných Všeradicích Galerie a muzeum Magdaleny Dobromily Rettigové[15]
- V Praze se nedaleko Národní třídy nachází ulice nesoucí jméno Magdaleny Rettigové. Sídlí zde Pedagogická fakulta Univerzity Karlovy.
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Bílá růže [online]. Hradec Králové: Jan H. Pospjssil, 1827 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Domácý Kuchařka, aneb, Pogednánj o masytých a postnjch pokrmech pro dcerky České a Morawské [online]. Hradec Králové: Jan Host. Pospjssil, 1826 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Domácý Kuchařka, aneb, Pogednánj o masytých a postnjch pokrmech pro dcerky České a Morawské [online]. Hradec Králové: Jaroslav Pospíšil [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Pogednánj o Telecjm Mase [online]. Hradec Králové: Jaroslav Pospíšil, 1843 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Domácj Kuchařka, aneb, Pogednánj o masitých a postnjch pokrmech pro dcerky České a Morawské od M. D. Retikowy [online]. Hradec Králové: Jaroslav Pospíšil, 1844 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Domácí Kuchařka, čili, Snadno pochopitelné a proskoumané poučení, kterak se masité i postní pokrmy všeho druhu nejchutnějším způsobem vaří, pekou a zadělávají [online]. Praha: Jaroslav Pospíšil, 1888 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Domácí kuchařka, čili, Snadno pochopitelné a prozkoumané poučení, kterak se masité i postní pokrmy všeho druhu nejchutnějším způsobem vaří, pekou a zadělávají [online]. Praha: Jaroslav Pospíšil, 1895 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Kafjčko a wsse co ge sladkého: sto předpisů, kterak se wsseliké nápoge, i to co ge k přikausnutj [online]. Praha: Jaroslav Pospíšil, 1845 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Přjběhowé pro Dcerky České a Morawské [online]. Hradec Králové: Jaroslav Pospíšil, 1828 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ RETTIGOVÁ, Magdalena Dobromila. Velká kuchařka [online]. Praha: Kober, 1912 [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ Digitální knihovna Kramerius. ndk.cz [online]. [cit. 2022-06-02]. Dostupné online.
- ↑ Informace na serveru Českého rozhlasu
- ↑ http://www.zamecky-dvur.cz/galerie-a-muzeum/
Literatura
- Olga Votočková-Lauermannová, Magdalena Dobromila Rettigová. 1940
- Jaroslav Valenta, Josef Johanides, Magdalena Dobromila Rettigová. Rychnov nad Kněžnou 1995
- Magdalena Dobromila Rettigová, sborník z odborného semináře; Alexandr Stich et alii. Rychnov nad Kněžnou 1996
- Jana Candráková: Magdalena Dobromila Rettigová. Ústí nad Orlicí 2005
- Eva Uhrová: České ženy známé a neznámé, Praha 2008
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Magdalena Dobromila Rettigová na Wikimedia Commons
Autor Magdalena Dobromila Rettigová ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Magdalena Dobromila Rettigová
- Digitalizovaná díla Magdaleny Dobromily Rettigové v Národní digitální knihovně.
- Magdalena Dobromila Rettigová v Lexikonu české literatury v Digitální knihovně Akademie věd ČR
- Domácí kuchařka – Magdalena Dobromila Rettigová
- Domácí kuchařka
- Domácí kuchařka (98MB PDF)
- Domácí kuchařka (html)
- MPO: Magdalena Dobromila Rettigová (1785–1845)
- Bjlá růže divadelní hra od Magdaleny Dobromily Rettigové zdigitalizovaná v rámci projektu elektronické knihy na objednávku.
- Domácí kuchařka v Městské knihovně v Praze