ROSAT
ROSAT | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Jiné názvy | Röntgen Satellite | |||||||||
COSPAR | 1990-049A | |||||||||
Katalogové číslo | 20638 | |||||||||
Start | 1. června 1990 | |||||||||
Kosmodrom | Cape Canaveral | |||||||||
Nosná raketa | Delta II | |||||||||
Typ oběžné dráhy | Geocentrická | |||||||||
Stav objektu | zanikl v atmosféře | |||||||||
Zánik | 23. října 2011 | |||||||||
Trvání mise | ~9 let | |||||||||
Provozovatel | DLR Německo | |||||||||
Výrobce | Dornier | |||||||||
Druh | vědecká družice | |||||||||
Hmotnost | 2426 kg | |||||||||
Délka | 8,9 m | |||||||||
Šířka | 4,7 m | |||||||||
Výška | 2,2 m | |||||||||
Parametry dráhy | ||||||||||
| ||||||||||
Přístroje | ||||||||||
| ||||||||||
Oficiální web | Domovská stránka | |||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
ROSAT (Röntgen Satellite) byla vesmírná družicová observatoř sledující objekty v rentgenovém oboru záření, která vznikla ve spolupráci Německa, Velké Británie a USA.[1] Postavila ji firma Dornier Systems GmbH (Německo) a nad rušivou clonu atmosféry byla vynesena raketou Delta v roce 1990. Byla provozována Německým střediskem pro letectví a kosmonautiku DLR (Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt).
Hlavním přístrojem byl rentgenový dalekohled s označením XRT (X-Ray Telescope), v jehož ohniskové rovině pracoval buď proporcionální počítač nebo snímač obrazu s vysokým rozlišením. Kromě toho obsahovala observatoř i širokoúhlou kameru WFC (Wide Field Camera). Napájení zabezpečovaly jeden pevný a dva vyklápěcí solární panely. Už během prvního půl roku činnosti při prohlídce celé oblohy družice objevila 80 000 rentgenových zdrojů a 500 zdrojů zářících v oblasti extrémního ultrafialového záření. Po zbytek mise (do roku 1998) sonda prováděla pozorování vybraných rentgenových zdrojů. Celkový počet zdrojů pozorovaných družicí ROSAT přesáhl 120 000.[1]
ROSAT je považován za průkopníka rentgenové astronomie. Na jeho práci v roce 1999 navázala další rentgenová observatoř Chandra.
Konstrukce družice
Základní těleso družicové observatoře mělo rozměry 2,38×2,13×4,50 m, bylo vybaveno dvěma výklopnými a jedním pevným panelem slunečních baterií, dodávajících 1,0 kW (min. 609 W) elektrické energie. Družice byla stabilizována systémem čtyř silových setrvačníků, zaměření kontrolovaly měřící gyroskopy a dva sledovače hvězd s přesností ±1,7".[2]
Přístrojové vybavení
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/ROSAT_one_of_the_last_images_before_reentry.jpg/220px-ROSAT_one_of_the_last_images_before_reentry.jpg)
Družice byla vybavena dvěma přístroji, umožňujícími pozorovat oblohu v oblasti rentgenového a extrémního ultrafialového záření:[2]
- širokoúhlá kamera WFC (Wide Field Camera) – zorné pole 5° pro přehledové snímky oblohy v oblasti rentgenového a extrémního ultrafialového záření od 6 do 30 nm (0,04 až 0,2 keV) se dvěma detektory MCP (Microchannel Plate) (Velká Británie)
- dalekohled XRT (X-Ray Telescope) – typ Wolter-I o průměru apertury 0,835 m a ohniskové délce 2,40 m se čtyřmi konfokálními páry parabolickohyperbolických keramických zrcadel pokovených zlatem pracující v oboru energií 0,1 až 2 keV (vlnová délka 0,6 až 10 nm).
V ohniskové rovině dalekohledu XRT byly umístěny na otočném karuselu:
- dva pozičně citlivé proporcionální počítače PSPC (Position Sensitive Proportional Counters) (Německo) se zorným polem 2°
- vysokorozlišující rentgenová kamera HRI (High Resolution Imager) (USA) se zorným polem 40'.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku ROSAT na slovenské Wikipedii.
Tento text nebo jeho část byla převzata z článku 1990-049A - Rosat (verze 2011-10-23 15:36:41 UT) uveřejněného na stránkách SPACE 40, jehož autorem je Antonín Vítek (licence GFDL a CC-BY-SA 3.0, povolení autora).
- ↑ a b KLECZEK, Josip. Velká encyklopedie vesmíru. Praha: Academia, 2002. ISBN 80-200-0906-X. S. 421.
- ↑ a b VÍTEK, Antonín. SPACE 40. Velká encyklopedie družic a kosmických sond [online]. Rev. 2011-10-23 [cit. 2011-10-23]. Kapitola 1990-049A - Rosat. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu ROSAT na Wikimedia Commons
- 1990-049A - Rosat v encyklopedii Space-40
- Aktuální pozice satelitu na oběžné dráze