Radoviš
Radoviš Радовиш | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 41°38′17″ s. š., 22°27′52″ v. d. |
Nadmořská výška | 380 m n. m. |
Časové pásmo | středoevropský čas středoevropský letní čas |
Stát | Severní Makedonie![]() |
![]() ![]() Radoviš | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 374,5 km² |
Počet obyvatel | 14 460 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 38,6 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 032 |
PSČ | 2420 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Radoviš (makedonsky Радовиш) je město ve východní části Severní Makedonie. Patří k středně velkým městům; v roce 2002 mělo 16 223 obyvatel. Administrativně je součástí Jihovýchodního regionu a geograficky spadá do oblasti strumicko-radovišské kotliny, v údolí řeky Radoviška reka, která se vlévá do Strumice.
Název
Název města je slovanského původu a je odvozen od ženského křestního jména Rada, obdobně jako některá další, např. Radovište. Podle jiné teorie je název města vlašského původu od slova Radu.
Historie
První zmínka o městě pochází z roku 1019, kdy Byzantské říši vládl císař Basileios II. Historicky se v okolí Radoviše nacházel důl Bučim, kde se těžily dříve cenné kovy. V roce 1832 se tehdejší sídlo dostalo pod kontrolu Osmanské říše.
Turecký cestovatel Evlija Čelebi zde zaznamenal zhruba 400 patrových domů.
V roce 1862, když byl Radoviš pod tureckou nadvládou spolu s celou tehdejší Makedonií, navštívili město američtí misionáři. Ti si poznamenali, že se jedná o pěkně vypadající město převážně s tureckým (muslimským) obyvatelstvem.
Během balkánských válek bylo v Radoviši pohřbeno celkem 253 bulharských vojáků.
Během druhé světové války zde němečtí fašisté dne 22. října 1944 zapálili větší počet domů. Dne 6. listopadu 1944 bylo město osvobozeno od okupace.
V letech 1968 až 1992 se v blízkosti Radoviše nacházel důl Damjan na železnou rudu.
V roce 1999 zde bylo dokončeno sportovní centrum s názvem Šampion. Radoviš je také v Severní Makedonii známý jako město sportu.
Obyvatelstvo
Opština Radoviš, která zahrnuje kromě města dalších 35 sídel (většinou vesnic) měla v roce 2002 celkem 28 244 obyvatel. Obyvatelé Radoviše i okolí jsou většinou makedonské národnosti, přes tisíc lidí se ale hlásí k turecké menšině.
Kultura
Mezi místní kulturní památky a zajímavosti patří např. kostel sv. Eliáše nebo svaté Trojice.
Doprava
Městem prochází silnice celostátního významu č. M6.
Známé osobnosti
Reference
- ↑ Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Radoviš na Wikimedia Commons
- Oficiální prezentace města Radoviš
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Opština Radoviš | |
---|---|
Města | Radoviš |
Vesnice | Ali Koč • Bučim • Boislavci • Damjan • Injevo • Jargulica • Kalauzlija • Kalugerica • Kodžalija • Kozbunar • Oraovica • Podareč • Pogulevo • Pokrajčevo • Prnaliaja • Rakliš • Smilanci • Suldurci • Supurge • Topolica • Šturovo • Zleovo |
Opuštěné vesnice | Ali Lobasi • Češme Maale • Držani • Durutlija • Chudaverlija • Karalobosi • Karadžalar • Koselija • Novo Selo • Papavica • Sarigol • Šaintaš • Šipkovica |