Siouxové
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Dakotatribesmap.jpg/220px-Dakotatribesmap.jpg)
Siouxové [Sijuksové] (anglicky Sioux [Sjú]) jsou severoamerický indiánský národ,[1][2] jehož příslušníci se sami nazývají Dakotové či Lakotové, což znamená přátelé[3][4] nebo spojenci. V dřívějších dobách tvořili jejich kmeny konfederaci Očéthi Šakówiŋ, Sedm ohnišť.
V širším slova smyslu bývají také někdy jako Siouxové souhrnně nazývány všechny kmeny siúské či siouanské jazykové skupiny.[3] Pro odlišení pak kmeny tvořící (Velký) siouxský národ (jehož jazykem je siouxština) můžeme souhrnně označit jako vlastní Siouxy.
Dělení siouxských kmenů
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Sioux_social_structure_council_fires.jpg/220px-Sioux_social_structure_council_fires.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Karl_Bodmer_-_Scalp_Dance_of_the_Minitarres_-_Google_Art_Project.jpg/260px-Karl_Bodmer_-_Scalp_Dance_of_the_Minitarres_-_Google_Art_Project.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Littlecrow_big.jpg/220px-Littlecrow_big.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/A_Sioux_warrior_0041v.jpg/220px-A_Sioux_warrior_0041v.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Teton%C5%A1t%C3%AD_n%C3%A1%C4%8Deln%C3%ADci.jpg/220px-Teton%C5%A1t%C3%AD_n%C3%A1%C4%8Deln%C3%ADci.jpg)
Politické a geografické členění siouxských kmenů je úzce provázáno s jazykovým rozdělením na tři velmi blízce příbuzné jazyky či nářečí.
Východní Dakotové (Dakhóta) známí též jako Santíové (Isáŋyathi = Žijící na nožích[p 1], Santee) byli převažně polousedlí lesní lovci a sběrači, kteří sídlili v nynější Minnesotě.
- Bdewakantonové (Mdewakanton neboli Bdewákȟaŋtȟuŋwaŋ = Vesnice u tajemného jezera)
- Wahpetonové (Wahpeton neboli Waȟpétȟuŋwaŋ = Vesnice v listí)
- Wahpekutové (Wahpekute neboli Waȟpékhute = Střelci v listí)
- Sissetonové (Sisseton neboli Sisítȟuŋwaŋ = Vesnice, kde se jedí ryby)
Západní Dakotové (Dakȟóta) - kočovní prérijní lovci, kteří obývali Pláně ve východní části dnešní Jižní Dakoty, často nesprávně označováni jako Nakotové (Nakhóta)
- Yanktonové (Yankton neboli Iháŋktȟuŋwaŋ = Vesnice na konci)
- Yanktonajové (Yanktonai neboli Iháŋktȟuŋwaŋna = Malá vesnice na konci)
Lakotové (Lakȟóta) – největší etnikum prérijních indiánů, typických lovců na koních, kteří v letech 1770-1877 kočovali po Velkých pláních západně od řeky Missouri na území současných států Jižní Dakota, Severní Dakota, Nebraska, Wyoming a Montana. Podle ústní tradice tvořili dříve jeden kmen zvaný Teton (Thitȟuŋwaŋ, thíŋta-tȟuŋwáŋ = Rozhlížející se po prérii[p 2]), který se v průběhu migrace na západ rozdělil na celkem sedm podkmenů.[p 3]
- Oglalové (Oglála = Roztroušení, Ogallala, Oglala)
- Bruléové (Sičháŋǧu = Spálená stehna / Spálené hýždě, fr. Brulé)
- Mnikonžuové (Mnikȟówožu = Sázející u vody, Miniconjou, Minneconjou)
- Itazipčové (Itázipčho = Bez luků, fr. Sans Arcs)
- Oohenunpové (Oóhenuŋpa = Dva kotlíky, Two Kettles)
- Sihasapové (Sihásapa = Černé nohy či siouxští Černonožci, Blackfeet)
- Hunkpapové (Húŋkpapȟa = Tábořící u vchodu, Hunkpapa)
Nejpočetnější Ogalalové a Bruléové obývali jižní část lakotského území, zbylých pět kmenů (někdy souhrnně označovaných jako Saone), žilo severněji.
Dakotština a lakotština, jazyky Siouxů, patří do siouxské jazykové skupiny, jejíž jméno bylo odvozeno právě od slova Sioux.
Jazykově nejbližšími příbuznými Siouxů jsou Assiniboinové a Kamenní Indiáni, kteří se sami nazývají Nakhóta nebo Nakhóda. S nimi ovšem Siouxové žili v nepřátelství. Pro srovnání siouxských dialektů viz siouxština.
Současnost
Siouxové jsou třetím největším indiánským etnikem na území USA, hned po kmenech Navahů a Odžibvejů. Početně nejsilnější Lakotové jsou dnes usazeni v sedmi rezervacích v Jižní a Severní Dakotě, Montaně a kanadském Saskatchewanu. Dakotové jsou rozptýleni v drobných rezervacích v Minnesotě, Nebrasce, Jižní a Severní Dakotě, Montaně, Manitobě a Saskatchewanu.
Jméno a politická korektnost
Sioux je francouzskou zkomoleninou odžibvejského výrazu na-towe-ssiwak, jehož původní význam nebyl uspokojivě určen, převládá však názor, že jde buď o slovo znamenající „cizinec“ či „příslušník cizího kmene“ nebo o označení s hanlivým podtextem.[5] Uvádí se například „ti, kteří dovedou uklouznout jako hadi“[6] či „Malí hadíci“, přeneseně „nepřátelé“[7]. Jan Ullrich uvádí také variantu Nadowe-is-iw-ug, kde nadowe znamená „zmije“ (přeneseně „nepřítel“), -is je přípona tvořící zdrobněliny a iw-ug znamená „oni jsou“.[8]
Přestože slovo Sioux přežívá v některých oficiálních názvech rezervací a kmenů a přestože je v neformálních situacích někteří Indiáni užívají, obecně se považují za politicky korektní pouze jména Lakota a Dakota.
Zajímavost (přínos českého lingvisty pro jazyk Lakotů a Dakotů)
Vůbec první spolehlivý slovník jazyků Lakota a Dakota sesbíral a napsal český lingvista Jan Ullrich. Slovník vydalo v roce 2008 Konsorcium lakotského jazyka (www.lakhota.org) – organizace úzce spolupracující s Colorado University a také s jednotlivými lakotskými rezervacemi.
Poznámky
- ↑ To zřejmě odkazuje na skutečnost, že žili poblíž míst, kde se vyskytovaly pazourky pro výrobu nožů (isá = nůž)
- ↑ thíŋta = prérie, pláň; tȟuŋwáŋ = být schopen se dívat, rozhlížet se
- ↑ Tetoni se díky migraci značně vzdálili od ostatních siouxských kmenů a cítili zřejmě spirituální potřebu obnovit posvátných Sedm ohnišť. Izolace také vedla k výraznějšímu odlišení dialektů, které se mírně projevilo i na nářečních variantách společném označení všech kmenů národa (Dakhóta → Dakȟóta → Lakȟóta).
Odkazy
Související články
Literatura
- OPATRNÝ, Josef – Velká siouxská válka, Praha, Epocha 2005, ISBN 80-86328-76-7
- ULLRICH, Jan F. – Mýty Lakotů aneb Když ještě po zemi chodil Iktómi, Praha, Argo 2002, ISBN 80-7203-378-6
- ULLRICH, Jan F. – New Lakota Dictionary, Bloomington, Lakota Language Consortium 2008, ISBN 978-0-9761082-9-0 (možno zakoupit na www.lakhota.org)
- HYDE, George – Lid Rudého oblaka, Dějiny oglalských Lakotů, (překlad Jan F. Ullrich) Praha, Paseka 2007, ISBN 978-80-7185-880-5
- NEIHARDT, John G. – Mluví Černý jelen, (překlad Jan F. Ullrich) Praha, nakladatelství Hynek 1998, ISBN 80-85906-97-X
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Siouxové na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
- ↑ HYDE, George E. Lid Rudého oblaka : dějiny oglalských Lakotů. Překlad Jan Ullrich. 1. vyd. Praha a Litomyšl: Paseka, 2007. 340 s. Dostupné online. ISBN 978-80-7185-880-5, ISBN 80-7185-880-3. OCLC 568735301 Kapitola Úvodní poznámka překladatele, s. 7.
- ↑ ULLRICH, Jan F. Mýty Lakotů, aneb, Když ještě po zemi chodil Iktómi. 1. vyd. Praha: Argo, 2002. 383 s. s. Dostupné online. ISBN 80-7203-378-6, ISBN 978-80-7203-378-2. OCLC 53273707 S. 9.
- ↑ a b ZELENÝ, Mnislav. Indiánská encyklopedie : Indiáni tří Amerik. 1. vyd. vyd. Praha: Albatros, 1994. Dostupné online. ISBN 80-00-00415-1, ISBN 978-80-00-00415-0. OCLC 33042801
- ↑ HOLZBACHOVÁ, Mira. Amerika země Indiánů. 2. vyd. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1963. 215 s. Kapitola Siouxové včerejška, s. 175.
- ↑ HYDE, George E. Lid Rudého oblaka : dějiny oglalských Lakotů. Překlad Jan Ullrich. 1. vyd. Praha a Litomyšl: Paseka, 2007. 340 s. Dostupné online. ISBN 978-80-7185-880-5, ISBN 80-7185-880-3. OCLC 568735301 Kapitola Úvodní poznámka překladatele, s. 7.
- ↑ HOLZBACHOVÁ, Mira. Amerika země Indiánů. 2. vyd. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1963. 215 s. Kapitola Siouxové včerejška, s. 175.
- ↑ ZELENÝ, Mnislav. Indiánská encyklopedie : Indiáni tří Amerik. 1. vyd. vyd. Praha: Albatros, 1994. Dostupné online. ISBN 80-00-00415-1, ISBN 978-80-00-00415-0. OCLC 33042801
- ↑ ULLRICH, Jan F. Mýty Lakotů, aneb, Když ještě po zemi chodil Iktómi. 1. vyd. Praha: Argo, 2002. 383 s. s. Dostupné online. ISBN 80-7203-378-6, ISBN 978-80-7203-378-2. OCLC 53273707 S. 9.