Studenokrevnost
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Broom_icon.svg/48px-Broom_icon.svg.png)
Studenokrevnost je laický pojem, možná vzniklý překladem z angličtiny. V češtině se spíše hovoří o poikilotermii či ektotermii (viz článek Termoregulace živočichů).
Vysvětlení pojmu
Jedná se o neschopnost udržení stálé tělesné teploty. Vyskytuje se především u nižších živočichů jako jsou např. hmyz, obojživelníci a plazi. Tělesná teplota je tak velmi proměnlivá a svoji teplotu mohou ovlivňovat svalovými pohyby nebo vyhříváním se na slunci.
U vyhynulých živočichů
Výzkum založený na rozboru biomarkerů oxidačního stresu ve stehenních kostech dinosaurů a dalších obratlovců ukazuje, že teplokrevní (endotermní) byli patrně všichni plazopánví dinosauři, zatímco mezi ptakopánvými nalezneme převážně potenciálně „studenokrevné“ druhy nebo zástupce s jinými fyziologickými adaptacemi.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ SOCHA, Vladimír. Dinosauři byli teplokrevní jako ptáci. OSEL.cz [online]. 16. června 2022. Dostupné online. (česky)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |