Vítové ze Rzavého
Vítové ze Rzavého | |
---|---|
![]() | |
Země | České království![]() |
Mateřská dynastie | Těmínové z Těmic |
Tituly | |
Zakladatel | Vít ze Rzavého |
Rok založení | 14. století |
Vymření po meči | 1675 |
Poslední vládce | Mikoláš Aleš Bohuslav Vít ze Rzavého |
Současná hlava | - (rod vymřel) |
Větve rodu |
|
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vítové ze Rzavého (ve starší podobě Vítové ze Rzawe) byl starý český vladycký rod, který se kolem roku 1400 vydělil z rozrodu Těmínů. Ve druhé polovině 17. století byli povýšeni do stavu svobodných pánů, ale již roku 1675 vymřeli.
Původ a historie
Vítové ze Rzavého, podobně jako další větve rodu Těmínů z Těmic (Lapáčkové z Vrážného, Sádlové z Vrážného, či Chrtové z Ertína, s nimiž měli společný základ erbu), pocházela z Táborska, nemají však jedno společné rodové jméno (jako např. Hrabišici, Ronovici, Drslavici apod.). Rod se později usadil v Povltaví jižně od Prahy (okolí Neveklova, Suchdol, Křečovice ad.)
Prvním doloženým předkem původně jihočeského rodu Těmínů z počátku 14. století byl jistý Jan Těmín z Těmic, původ rodu je však starší. Jan byl prvním, kdo použil tohoto jména, avšak pocházel z rodu neznámého jména, který již před rokem 1400 používal týž rodový erb, společný pro shora uvedené rody.
Vítové
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Rzav%C3%A1_-_rybn%C3%ADk_Jord%C3%A1nek.jpg/220px-Rzav%C3%A1_-_rybn%C3%ADk_Jord%C3%A1nek.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/Dobronice_hrad_celek.jpg/220px-Dobronice_hrad_celek.jpg)
Na konci 14. století se objevuje první zmínka o Vítovi ze vsi Rzavá (Rzawa) či Rzavé na Táborsku. Ten byl od roku 1414 purkrabím na Choustníku, jehož jméno se později stalo jménem rodovým. Měl tři syny: Mikuláše, jenž byl purkrabím na Zvíkově, Lipolta (Lipolda), taktéž činného na Zvíkově a od roku 1446 v Dobronicích, a nejmladšího Víta, rovněž purkrabího na Choustníku.
V další generaci se rod Vítů silně rozrostl a rozdělil. Vítové drželi několik panství, mezi která patřila Želeč či Stádlec, a jeden z potomků, Zdeněk, byl hejtmanem v Jindřichově Hradci. Později se do jejich držby dostala také panství Dub, Dobřejovice, Houžná, Mezná, Opařany, Pacov (Padov) či hrad Dobronice, Vodlochovice a další.
Mikoláš Aleš Bohuslav byl hejtmanem Bechyňského kraje a stejně tak jeho syn. Kromě toho zastával též úřad pražského malostranského hejtmana a v roce 1652 byl povýšen do stavu svobodných pánů. Od roku 1658 byl hejtmanem Nového Města pražského. Byl dvakrát ženatý, poprvé s Eliškou Jitkou Benedovou z Nečtin a podruhé s Kateřinou Příchovskou z Příchovic. Mikoláš Aleš Bohuslav zemřel v roce 1675 jako poslední příslušník tohoto rodu.
Erb
Rodový erb Vítů ze Rzavého tvořilo červené břevno pokosem přes stříbrný štít. V klenotu erbu seděl chrt na červenozlatém polštářku.[1]
Příbuzenství
Vítové ze Rzavého se spojili s Popely z Lobkovic, Příchovskými z Příchovic, Kotvici z Kotvic ad.
Reference
- ↑ Historie rodu Těmínů [online]. Dostupné online.
Literatura
- HÁS, Jiří. Šlechtické rody na Rychnovsku. Praha: Onyx, 2001. ISBN 80-85228-68-8.
Externí odkazy
- Kronika rodu Zrzavých