Velké Heraltice
Velké Heraltice | |
---|---|
![]() Opavská ulice v Velkých Heralticích | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Opava |
Obec s rozšířenou působností | Opava (správní obvod) |
Okres | Opava |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Slezsko |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°58′30″ s. š., 17°43′44″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 611 (2024)[1] |
Rozloha | 39,30 km²[2] |
Nadmořská výška | 351 m n. m. |
PSČ | 747 75 |
Počet domů | 505 (2021)[3] |
Počet částí obce | 5 |
Počet k. ú. | 5 |
Počet ZSJ | 7 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Opavská 142 747 75 Velké Heraltice [email protected] |
Starosta | Petr Kukol |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Velké Heraltice | |
Další údaje | |
Kód obce | 510891 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Velké Heraltice (německy Groß Herrlitz[4] (1900–1910 Grossherrlitz), polsky Heralcice Wielkie) se nachází v okrese Opava v Moravskoslezském kraji. Žije zde přibližně 1 600[1] obyvatel. Obec leží 13 km západně od Opavy , 13 km jižně od Krnova a 18 km východně od Bruntálu. Oblast patří historicky do opavského Slezska.
Části obce
- Velké Heraltice (k. ú. Velké Heraltice)
- Košetice (k. ú. Košetice ve Slezsku)
- Malé Heraltice (k. ú. Malé Heraltice)
- Sádek (k. ú. Sádek u Opavy)
- Tábor (k. ú. Tábor ve Slezsku)
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Schloss_Gro%C3%9F_Herrlitz.jpg/220px-Schloss_Gro%C3%9F_Herrlitz.jpg)
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1265. kdy byl majitelem zdejší tvrze zemědělský feudál Brslav de Heroltsdorf. Další písemná zmínka je z roku 1266, a to na listině králi Přemyslu Otakarovi dané v Opavě, kde je podepsán Jaroslav Heralticz. Roku 1592 přešly Heraltice na pana Albrechta Bruntálského z Vrbna. Po smrti držel heraltické panství jeho mladší bratr Štěpán, který jej však v roce 1595 prodal Zikmundu Sedlnickému z Choltic. Jeho syn Jan Václav Sedlnický prodal roku 1611 Heraltice Bohuslavu Pavlovskému z Pavlovic, který panství zadlužil, a panství bylo prodáno pana Václavu z Oppersdorfu. V roce 1668 zakoupil panství Jiří Štěpán, hrabě z Vrbna a Bruntálu, v roce 1694 bylo panství prodáno velehradskému klášteru. Na základě předkupního práva získali v roce 1767 panství opět Bruntálští z Vrbna (Eugen Václav Bruntálský z Vrbna). V roce 1840 prodal Dominik hrabě z Vrbna panství Mitrovským z Nemyšle. Roku 1849 ho získala knížecí linie Kinských. Posledními majiteli v letech 1899-1945 byli hrabata Bellegarde. Po druhé světové válce bylo jejich panství konfiskováno a přešlo do rukou československého státu.[5]
Pamětihodnosti
- Zámek Velké Heraltice
- Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie
- Socha svatého Jana Nepomuckého
- Pomník Rudé armády
Kulturní a sportovní vyžití
- Fotbalové hřiště TJ Sokol Velké Heraltice
- Sbor dobrovolných hasičů Velké Heraltice
- Dětské dopravní hřiště – Evropský dopravně-vzdělávací institut
- Motokrosová a čtyřkolkářská závodní trať – MSK - Motor Velké Heraltice
- Dětský motoristický sportovní oddíl
Slavní rodáci
- František Josef Schwoy (1742 - 1805), historiograf, topograf a genealog
- Wilhelm Gebauer (1882–1972), rakouský polní podmaršálek
- Renata Hampel (1930–2013), německá řádová sestra
- Adolf Hampel (* 1933), německý katolický teolog
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 2 494 | 2 611 | 2 583 | 2 472 | 2 396 | 2 345 | 2 297 | 1 511 | 1 723 | 1 592 | 1 717 | 1 607 | 1 611 | 1 611 | 1 581 |
Počet domů | 347 | 361 | 478 | 454 | 471 | 476 | 495 | 421 | 349 | 338 | 369 | 415 | 458 | 482 | 505 |
Další fotografie
- Kostel Neposkvrněného početí Panny Marie
- Památník Rudé armádě
- Hrobka rodiny von Bellegarde
- Místní restaurace
- Silnice I. třídy č. 11 ve středu obce
- Přestavěný bývalý klášter
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 782.
- ↑ BALLA, Jaromír. Velké putování Opavskou pahorkatinou Z Opavy do Krnova. druhé. vyd. Krnov: Advertis, 2013. 344 s. ISBN 978-80-900907-5-0. S. 173–177.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Velké Heraltice na Wikimedia Commons
- Velké Heraltice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Velké Heraltice | |
---|---|
Části obce |
|
Města, městys a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Opava | |
---|---|
Branka u Opavy • Bratříkovice • Brumovice • Budišovice • Dolní Životice • Háj ve Slezsku • Hlavnice • Hlubočec • Hněvošice • Holasovice • Hrabyně • Hradec nad Moravicí • Chlebičov • Chvalíkovice • Jakartovice • Jezdkovice • Kyjovice • Lhotka u Litultovic • Litultovice • Mikolajice • Mladecko • Mokré Lazce • Neplachovice • Nové Sedlice • Oldřišov • Opava • Otice • Pustá Polom • Raduň • Skřipov • Slavkov • Služovice • Sosnová • Stěbořice • Štáblovice • Štítina • Těškovice • Uhlířov • Velké Heraltice • Velké Hoštice • Vršovice |