Welver
Welver | |
---|---|
![]() Kostely sv. Albana a Cyriaka, a sv. Bernarda | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 51°37′ s. š., 7°57′30″ v. d. |
Nadmořská výška | 83 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | Německo![]() |
Spolková země | Severní Porýní-Vestfálsko |
Vládní obvod | Arnsberg |
Zemský okres | Soest |
![]() ![]() Welver | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 85,84 km² |
Počet obyvatel | 11 966 (k 31,12,2022) |
Hustota zalidnění | 140 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
starosta | Camillo Garzen (od 2020) |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | +49-02384 a 02921 |
PSČ | 59514 |
Označení vozidel | SO |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Welver (dříve také Kirchwelver) je německé město ve vládním obvodu Arnsberg a v zemském okrese Soest ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko. Město leží 12 km jihozápadně od Hammu a 12 km severozápadně od Soestu. V roce 2022 zde žilo téměř 12 tisíc obyvatel.
Administrativní členění
Město od roku 1969 sestává z 20 připojených obcí, statků a usedlostí:
- Balksen
- Berwicke
- Blumroth
- Borgeln
- Dinker
- Dorfwelver
- Ehningsen
- Eilmsen
- Einecke
- Eineckerholsen
- Flerke
- Illingen
- Klotingen
- Meyerich
- Merklingsen
- Nateln
- Recklingsen
- Scheidingen
- Schwefe
- Stocklarn
- Vellinghausen
Historie
Oblast byla osídlena v pravěku i v době starověku. Název „Welver“ je poprvé zmíněn pro ves se dvěma dvory v listině kolínského arcibiskupa Filipa I. z Heinsbergu, vydané 12. dubna 1179 v Soestu. Hrad pánů z Welveru, zvaný „Welvereburg“, byl situován v prostoru pozdějšího dvora a zahrady kláštera, dochovaly se jeho příkopy a rybník. Posledním mužským představitelem šlechtického rodu von Welverů byl Wikbold s manželkou, synem a dcerou (mezi lety 1185 a 1240) Wikboldova dcera se provdala za Eberharda (1178–1210), fojta ze Soestu. Jejich dědictví získal fojt Walter s manželkou Sofií a prodal je klášteru cisterciaček, k němuž položil v roce 1240 základní kámen. Klášter byl osazen sestrami z mateřského kláštera Marienborn v Coesfeldu, jehož abatyše Mechtilda vládla oběma klášterům. Klášteru patřily dva kostely, menší románský kostel s hranolovou věží, zasvěcený svatým Albanovi a Cyriakovi, a větší gotický kostel sv. Bernarda. Klášterní budovy byly v provozu do roku 1803 [1] nebo 1809, kdy byly v Prusku zrušeny všechny kláštery. Ke zboření budov došlo mezi léty 1906-1945, pouze domek abatyše slouží jako farní.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Kirchwelver_-_St._Bernhard_-_1.jpg/160px-Kirchwelver_-_St._Bernhard_-_1.jpg)
Druhý hrad stál na panství Meyerich a narodil se v něm Walter z Plettenbergu.
V Sedmileté válce 12. července 1761 se u Vellinghausenu odehrála bitva francouzského vojska s vítězným pruským vojskem, jemuž velel generál princ Ferdinand Brunšvicko-Wolfenbüttelský.
Památky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Kirchwelver_-_St._Bernhard_-_Innenansicht_-_1.jpg/160px-Kirchwelver_-_St._Bernhard_-_Innenansicht_-_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Schwefe%2C_Turm_von_St._Severin.jpg/150px-Schwefe%2C_Turm_von_St._Severin.jpg)
- Kostel sv. Albana a Cyriaka bývalého kláštera cisterciaček (činného v letech 1240-1809), s románskou hranolovou věží; jeho vybavení se nezachovalo a v současnosti jej užívá evangelická církev
- Kostel sv. Bernarda - jednolodní gotický, kolem roku 1701 zbarokovaný, barokní věž opravena po roce 1761; pozdně gotická kamenná křtitelnice a barokní oltáře se dochovaly, kostel užívá církev římskokatolická. Oba kostely byly vně rekonstruované po roce 1945. Klášterní budovy byly zbořeny mezi léty 1906-1945.
- Kostel sv. Severina, Schwefe - římskokatolický; středověký, založen roku 1261.
Rodáci
- Walter z Plettenbergu (asi 1450-1535) - zemský velmistr Řádu německých rytířů v Litvě, narodil se na hradě Meyerich
Reference
- ↑ Die Cistercienser. Geschichte. Geist. Kunst. Adam Wienand (editor). 3. rozšířené vydání. Köln, Wienand Verlag, 1986, ISBN 3-87909-132-3, s.726
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kloster Welver na německé Wikipedii. V tomto článku byl použit překlad textu z článku Welver na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Welver na Wikimedia Commons
- (německy) Oficiální stránky
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města v Německu podle počtu obyvatel | ||
---|---|---|
1 000 000+ | ![]() | |
500 000+ | Brémy • Dortmund • Drážďany • Düsseldorf • Essen • Frankfurt nad Mohanem • Hannover • Lipsko • Stuttgart | |
200 000+ | Augsburg • Bielefeld • Bochum • Bonn • Braunschweig • Cáchy • Duisburg • Erfurt • Freiburg im Breisgau • Gelsenkirchen • Halle (Saale) • Karlsruhe • Kiel • Krefeld • Lübeck • Magdeburg • Mannheim • Münster • Mohuč • Mönchengladbach • Norimberk • Oberhausen • Saská Kamenice • Rostock • Wiesbaden • Wuppertal | |
100 000+ | Bergisch Gladbach • Bottrop • Bremerhaven • Darmstadt • Erlangen • Fürth • Göttingen • Hagen • Hamm • Heidelberg • Heilbronn • Herne • Ingolstadt • Jena • Kassel • Koblenz • Leverkusen • Ludwigshafen am Rhein • Moers • Mülheim an der Ruhr • Neuss • Offenbach am Main • Oldenburg • Osnabrück • Paderborn • Pforzheim • Postupim • Recklinghausen • Remscheid • Reutlingen • Řezno • Saarbrücken • Salzgitter • Solingen • Trevír • Ulm • Wolfsburg • Würzburg |