Zla Kolata
Zla Kolata/Kolac Kollata ë Keqe | |
---|---|
Pohled na vrchol od severozápadu | |
Vrchol | 2534 m n. m. |
Prominence | 100 m |
Izolace | 1 km → Maja Kolats |
Seznamy | Nejvyšší hory evropských zemí |
Poznámka | nejvyšší hora Černé Hory |
Poloha | |
Světadíl | Evropa |
Stát | Černá Hora![]() Albánie ![]() |
Pohoří | Dinárské hory / Prokletije |
Souřadnice | 42°29′6″ s. š., 19°53′46″ v. d. |
![]() ![]() Zla Kolata | |
Hornina | vápenec |
Povodí | Lim → Drina → Sáva → Dunaj |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zla Kolata (Kolac, albánsky Kollata ë Keqe) je hora v pohoří Prokletije na hranicích Černé Hory a Albánie. S výškou 2534 m n. m.[1] je to nejvyšší hora Černé Hory[2][3], zároveň je 16. nejvyšší horou Albánie. Je severní rozsochou hory Maja e Kollatë (2556 m) v masivu Bjeliče, který se už nachází na albánském území. Má tvar mohutného skalního zubu; vrchol je, ostatně stejně jako celý masiv Bjeliče, budován z vápence.
Název
Jméno hory znamená v překladu Špatná Kolata. Dalším vedlejším vrcholem masivu Bjeliče je vrchol Dobra Kolata (albánsky Kollata e mirë, česky Dobrá Kolata), která je s 2528 m n. m. druhou nejvyšší horou Černé Hory a která je jen něco málo přes 100 m na severovýchod a je oddělena sedlem 2416 m n. m. Význam slova Kolata je nejasný, ale Kolac, což je další jméno pro Kolatu, znamená v černohorštině/srbštině hromadu.[4]
Poloha
Zla Kolata se nachází na hranicích Černé Hory a Albánie, 10 km jižně od černohorského městečka Gusinje. Leží v Dinárských horách, přesněji v pohoří Prokletije, v horském celku Bělič. Je severní rozsochou nejvyššího vrcholu Bjeliče, Maja Kolats (albánsky Rodi e Kollatës nebo také Maja e Kollatë, 2556 m), který se už nachází na albánském území. Severně od hory Zla Kolata, přes malé sedlo leží Dobra Kolata, vysoká 2 528 m n. m. Zla Kolata leží necelých deset kilometrů severovýchodně od Maja e Jezercës a necelých dvacet kilometrů západně od Djeravica, dvou nejvyšších hor Prokletije.
Geologie a geomorfologie
Zla Kolata má tvar mohutného skalního zubu. Vrchol je, ostatně stejně jako celý masiv Bjeliče, budován z vápence.
Přístup
K horskému celku Bjelič se lze dostat z černohorského městečka Gusinje na jih údolím Ropojana do vesnice Vusanje. Z Vusanje vede na vrchol Zla Kolata značená turistická stezka. Z albánské strany vede taktéž značená turistická trasa. Výchozí místo je Valbona.
Ochrana přírody
V roce 2008 předložilo černohorské Ministerstvo cestovního ruchu a ochrany životního prostředí návrh Zákona o národních parcích, kterým se má Černohorské Prokletije stát pátým národním parkem v zemi.[3] Území připravovaného národního parku zahrnuje i vrcholy Zla a Dobra Kolata.
Okolí
- údolí Ropojana - dlouhé ledovcové údolí, kterým protéká říčka Vruja, jedna ze zdrojnic Limu, v údolí se nachází kaňon říčky Skakavica; většina údolí leží v Černé Hoře, ale zasahuje až do Albánie
- Vusanje - malá vesnice v dolině Ropojana, stojí v ní mešita
- Dobra Kolata (2528 m n. m.), Rosni vrh (Maja e Rosit) (2524 m n. m.), Maja e Desljes (2454 m n. m.) - další vrcholy masivu Bjelič
![360° panoramický výhled z vrcholu Zla Kolata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Zla_Kolata_summit.jpg/2000px-Zla_Kolata_summit.jpg)
Reference
- ↑ Zla Kolata na webu Summitpost - anglicky
- ↑ HLOUŠEK, Jakub; SALIHAGIĆ-GORSKY, Mirsad; KLESLO, Michal. Bosna a Hercegovina; Černá Hora. Turistický průvodce. Vřesina: SKY, 2004. ISBN 80-86774-03-1.
- ↑ a b Pohoří Prokletije se stane pátým černohorským národním parkem. www.cerna-hora.net [online]. [cit. 2009-10-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-03-12.
- ↑ STILLINGFLEET, Derek. Virtual Mountain Tour - Zla Kolata - QTVR [online]. 2012 [cit. 2015-09-21]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-01-25. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zla Kolata na Wikimedia Commons
- Zla Kolata na HoryEvropy.cz Archivováno 31. 12. 2011 na Wayback Machine.
- Tragická událost při výstupu na Zlou Kolatu na iDnes.cz
Nejvyšší hora Evropy | ||
---|---|---|
Země |
| ![]() |
Teritoria, kolonie a zámořská území | ||
Území s částečným mezinárodním uznáním | ||
Zaniklé státní struktury | |