Akseli Leppänen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Kongon_akseli_2.jpg/250px-Kongon_akseli_2.jpg)
Akseli Artturi Leppänen (26. heinäkuuta 1879 Ikaalinen – 1. heinäkuuta 1938 Lappeenranta) oli suomalainen ylikonemestari ja insinööri. Hän palveli 1910-luvulla Belgian Kongossa Kongo-joella jokilaivojen konemestarina ja hän piti Kongossa ollessaan päiväkirjaa vuosina 1913–1921. [1][2][3][4][5]
Kahdeksanlapsiseen maanviljelijäperheeseen syntynyt Akseli Leppänen harjoitteli konepajoilla ja toimi lämmittäjänä laivoissa. Hän sai 1899 oikeuden toimia koneenhoitajana ja vuonna 1900 hän suoritti perämiestutkinnon Tampereella. Vuosina 1901–1908 Leppänen oli Nokian tehtaalla koneasentajana ja korjaustöiden valvojana. Hän sai 1910 päästötodistuksen Tampereen teollisuuskoulusta, 1911 hän suoritti polttomoottoritutkinnon Helsingin teollisuuskoulussa ja 1912 julkisen koneenkäyttäjätutkinnon Tampereen teollisuuskoulussa. Hän matkusti sitten Ruotsiin ja oli puolen vuoden ajan työssä Diesel-Motorer-yhtymän teollisuuslaitoksilla Tukholmassa.[3][5]
Leppänen lähti vuonna 1913 Belgian valtion palvelukseen Belgian Kongoon työskennelläkseen siellä jokilaivojen konemiehenä ja saapui Kongoon maaliskuussa 1913. Hän palveli aluksi konemiehenä Hainaut, Roi Albert ja August Doniol -nimisillä jokilaivoilla ja matkasi useita kertoja Kongo-joella ylä- ja alavirtaan Leopoldvillen ja Stanleyvillen välillä. Hän oli työssä myös jokilaivatelakalla Leopoldvillessä ja korjasi ja huolsi jokilaivoja. Kolmivuotisen Afrikassa palvelun jälkeen hän palasi Eurooppaan marraskuussa 1916. Venäjän Lontoon konsulaatti ei kuitenkaan myöntänyt Leppäselle lupaa päästä Suomeen koska hän oli Saksan ensimmäisen maailmansodan aikana miehittämän Belgian palveluksessa. Leppänen joutui palaamaan takaisin Kongoon, jossa hän sitten työskenteli vuoteen 1931 saakka. Hän yleni laivatarkastajaksi ja telakan päälliköksi, sai kunniamerkkejä ja hänelle myönnettiin vuonna 1931 täysin palvelleena Belgian valtion eläke. Leppänen palasi samana vuonna Suomeen.[1][2][5]
Leppänen sai 1921 Merenkulkuhallituksesta ylihöyrykonemestarin ja ylimoottorikonemestarin kirjat. Hän opiskeli 1924–1928 Antwerpenin Polyteknillisessa opistossa ja hänet nimitettiin 1928 insinööriksi. Hän sai vuonna 1926 Belgian siirtomaaministeriöltä erivapauden toimia laivan päällikkönä. Suomeen palattuaan Leppänen oli muun muassa Suomen Konemestariliiton liittohallituksen jäsenenä ja aikakauslehtien toimituksien jäsenenä. Hänet on haudattu Hämeenkyrön hautausmaalle.[3][5]
Jouko Aaltonen ja Seppo Sivonen tekivät vuonna 2009 Akseli Leppäsestä Kongon Akseli -nimisen dokumenttielokuvan.[1] Vuonna 2022 Aaltonen ja Sivonen julkaisivat myös kirjan Kongon Akseli[6].
Lähteet
- ↑ a b c Sami Koski : Suomalaisesta Akseli Leppäsestä, 34, tuli julma siirtomaaherra Kongossa – päiväkirjat paljastavat synkät salaisuudet, Satakunnan Kansa 20.1.2020
- ↑ a b Peter Doktar : "Tornaatot" ja muu tropiikin musiikki-luontokuvaus Aksel Leppäsen vuosien 1913–1916 Kongon päiväkirjoissa, yleisen historian pro gradu-tutkielma, Helsingin yliopisto, Historian laitos 2020
- ↑ a b c Kuoleman satoa, Voima ja käyttö : julkaisu koneenkäyttöä ja käyttötaloutta varten, 01.08.1938, nro 7-8, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- ↑ Akseli Leppäsen kuolinilmoitus, Hämeenkyrön Sanomat, 08.07.1938, nro 27, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- ↑ a b c d Ins. Akseli A. Leppänen kuollut, Helsingin Sanomat, 08.07.1938, nro 179, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- ↑ Aaltonen, Jouko & Sivonen, Seppo: Kongon Akseli – Suomalaiset ja skandinaavit kolonialismin rakentajina. Into-Kustannus Oy, 2022.