Ampumarata
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Rodbergsfortet_-_Shooting_range.jpg/250px-Rodbergsfortet_-_Shooting_range.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Olympic_Shooting_Range_1984.jpg/250px-Olympic_Shooting_Range_1984.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/US_Navy_050317-N-6628F-037_Equipment_Operator_2nd_Class_Keith_Garner%2C_of_Birmingham%2C_Ala.%2C_hones_his_shooting_skills_on_the_firing_range_at_Camp_Morell%2C_Kuwait.jpg/250px-thumbnail.jpg)
Ampumarata on rajattu alue tai tila, jossa on määrätyt ampumapaikat ja ampumasuunnat ja joka on tarkoitettu ampumaharjoitteluun ja -kilpailuun. Ampumaradan koko ja ratalaitteiden tyypit riippuvat siitä, millä aseilla ampumaradalla on tarkoitettu ampua. Ampumaradoilla käytettyjä asetyyppejä ovat tuliaseet, ilma-aseet ja jousiaseet.
Ampumaradoilla harjoitetaan erilaisia ampumaurheilulajeja ja metsästäjät harjoittelevat siellä metsästyksessä tarvitsemiaan ampumataitoja. Myös puolustusvoimat ja poliisi harjoittelevat ampumataitojaan ampumaradalla.
Ampumaratatyypit
Ulkorata
Ulkorata on sijoitettu ulkotiloihin rajatulle ampuma-alueelle. Tavallisesti ulkoampumarata sijoitetaan etäälle asutuskeskuksista. Ulkoampumaradalla voi olla ratalaitteet useille asetyypeille. Ulkoradalla voi olla ampumakatos antamassa suojaa sääolosuhteita vastaan.
Sisärata
Sisärata on suljettuun sisätilaan, kuten rakennuksen sisälle rakennettu ampumarata. Sisärata voi sijaita esimerkiksi kellarissa tai urheiluhallissa. Sisäampumaradalla saattaa olla rajoituksia aseen kaliiberin suuruuteen, jotta ratalaitteet kestävät ampumaharjoittelun. Sisäampumaradat soveltuvat ulkoampumaratoja paremmin taajama-alueille melueristyksensä puolesta.
Aseen käsittely ampumaradalla
Ampumaseura yleensä hallinnoi ampumarataa ja täten päättää paikallisista aseenkäsittelysäännöistä. Lisäksi ampumalajin säännöt saattavat määrätä aseenkäsittelyyn erikoisehtoja; esimerkiksi practical-ammunnassa ja sovelletussa reserviläisammunnassa tulee suorittaa aseenkäsittelykurssi, jossa testataan aseen turvallista hallintaa vaativissa tilanteissa.[1][2]
Yleissääntöjä ovat:
- Pidä piippu aina suunnattuna turvalliseen suuntaan
- Kuljeta asetta lataamattomana, lukko auki tai ase taitettuna
- Vain ampumapaikalla tehdään harjoittelunostoja ja käsitellään asetta
- Varmista taulun tausta ja takavallin kunto
- Älä koske muiden aseisiin ilman lupaa.[3]
Ympäristövaikutuksia
Ampumaradoista aiheutuu ammunnan aikana melua. Meluhaittoja pyritään vähentämään rakentamalla ampumaradat kauaksi asutuskeskuksista ja rakentamalla meluvalleja. Lisäksi saatetaan asettaa rajoituksia esimerkiksi viikonlopun aikana käytettävään ampuma-aikaan. Ampujat voivat vähentää aseesta lähtevää melua käyttämällä äänenvaimenninta ja aliäänipatruunoita.
Ampumaratojen on todettu aiheuttavan paikallista maaperän pilaantumista ja suuret lyijypitoisuudet saattavat olla vaaraksi pohjavesille. Etenkin haulikkoradoilla on ongelmana pienien haulien leviäminen suurelle alueelle. Ulkotiloissa sijaitseva ampumarata tarvitsee aina ympäristöluvan. Ympäristölupa säätelee muun muassa ampumaradan melurajoja, pintavesien imeytymissuojausta, terveysriskien selvittämistä ja radan toiminnan tarkkailua.[4][5]
Lähteet
- ↑ http://ipscfin.sporttisaitti.com/yleista_lajista/turvallinen_aseenkasittely_on_pr/ (Arkistoitu – Internet Archive) Practical-kurssi
- ↑ http://www.teres.fi/toiminta/ammunta/sra/ SRA-kurssi
- ↑ https://web.archive.org/web/20130412170339/http://www.metsastajaliitto.fi/liitteet/jahti/jahti2009_2_s66.pdf aseenkäsittelyä ampumaradalla
- ↑ http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=99968&lan=fi meluntorjunta ja ympäristölupa
- ↑ http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=66030 ympäristövaikutuksista
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ampumarata Wikimedia Commonsissa