Auli Hakulinen
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Auli_Hakulinen.jpg/250px-Auli_Hakulinen.jpg)
Auli Talvikki Hakulinen (s. 10. maaliskuuta 1941 Helsinki) on suomalainen tutkija ja emeritaprofessori. Hän toimi Helsingin yliopiston suomen kielen professorina vuosina 1991–2006. Vuosina 2001–2004 hän toimi akatemiaprofessorina.[1]
Ura
Hakulinen oli Ison suomen kieliopin päätoimittaja. Hän on tutkinut ennen kaikkea puhutun kielen syntaksia mutta myös tekstilingvistiikkaa, pragmatiikkaa ja semantiikkaa ja on ollut keskeinen toimija keskustelunanalyysin ja naistutkimuksen tuomisessa Suomeen. Kielitieteen organisoijana, sen terminologian kehittäjänä, tutkijana ja tutkijankouluttajana hänen panoksensa suomen kielen ja yleensä kielentutkimuksen kehitykseen on ollut merkittävä. Hän on edelleen aktiivinen kielipoliittinen vaikuttaja Suomessa.
Hakulinen on toiminut tutkijana sekä kansainvälisesti että tieteidenvälisesti monissa eri yhteisöissä. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa suomalais-ugrilaista kielentutkimusta ja sen jälkeen yleistä lingvistiikkaa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Hänen isänsä Lauri Hakulinen oli niin ikään merkittävä suomen kielen tutkija.[2]
Hakulinen on Suomen Tiedeseuran jäsen[3] vuodesta 1996 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1999.[4]
Palkintoja ja tunnustuksia
- Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto 1996
- Maikki Friberg -palkinto 2002
- Suomen Kulttuurirahaston palkinto 2005
Teoksia
- Hakulinen, Auli & Ojanen, Jussi: Kielitieteen ja fonetiikan termistöä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 324. 3. painos (1. painos 1976). Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1993. ISBN 951-717-783-6.
- Hakulinen, Auli & Karlsson, Fred: Nykysuomen lauseoppia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 350. 3., muuttamaton painos (1. painos 1979). Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1995. ISBN 951-717-844-1.
- Hakulinen, Auli: Lukemisto: Kirjoituksia kolmelta vuosikymmeneltä. Toimittaneet Lea Laitinen ym. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 816. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2001. ISBN 951-746-199-2.
- Hakulinen, Auli (päätoim.): Iso suomen kielioppi. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 950. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004. ISBN 951-746-557-2. Teoksen verkkoversio.
- Hakulinen, Auli & Selting, Margret (toim.): Syntax and lexis in conversation. Amsterdam / Philadelphia: John Benjamins, 2005. ISBN 978-90-272-2627-3. (englanniksi)
Lähteet
- ↑ Ellonen, Leena (toim.): Suomen professorit 1640–2007, s. 143. Helsinki: Professoriliitto, 2008. ISBN 978-952-99281-1-8.
- ↑ Hakulinen, Auli: Lauri Hakulinen lähikuvassa. Virittäjä. Kotikielen Seura.
- ↑ http://scientiarum.fi/fin/wp-content/uploads/sites/2/2019/02/Ordinarie-ledam%C3%B6ter.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Suomalaisen Tiedeakatemian varsinaiset jäsenet 2.9.2014. Suomalainen Tiedeakatemia. Viitattu 29.6.2015.
Kirjallisuutta
- ”Tästä asiasta me ei oikeestaan vielä tiedetä mitään": Auli Hakulinen 60 vuotta. Virittäjä, 2001, nro 1, s. 133–138. Artikkelin verkkoversio.
Aiheesta muualla
- Auli Hakulinen. 375 humanistia 1.7.2015. Helsingin yliopisto.
- Hakulinen, Auli hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
|