Iso Seitsemisjärvi
Iso Seitsemisjärvi | |
---|---|
Valtiot | Suomi |
Kunnat | Ylöjärvi |
Koordinaatit | 61°56′12″N, 23°22′25″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kokemäenjoen vesistö (35) |
Valuma-alue | Sipsiönjärven valuma-alue (35.58) |
Laskujoki | Seitsemisjoki [1] |
Järvinumero | 35.582.1.030 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 167 m [1] |
Rantaviiva | 4,927 km [2] |
Pinta-ala | 0,30505 km² [2] |
Suurin syvyys | 1 m [3] |
Valuma-alue | 7,7 km² [3] |
![]() Iso Seitsemisjärvi | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Iso Seitsemisjärvi [2][1] on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Iso Seitsemisjärvi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.[2][1][4]
Maantietoa
Järven pituus on 1,0 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisharjun itäpuolella olevassa mutkassa aivan Vähä Seitsemisjärven eteläpuolella. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat 90 ja 30 metriä pitkät, ja se on matala ja paikoin ruohottunut. Avovettä on loppukesällä noin puolet järven pinta-alasta. Vaikka järvi kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon, on siihen kaivettu neljä suo-ojaa. Järven koillisrannan keskimmäiseen lahteen laskee Vähä Seitsemisjärven laskuoja, johon yhtyy myös Iso Kivijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä Seitsemisjokena, joka yhtyy Liesijokeen lähes viiden kilometrin päässä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 17 vuorokautta.[3] Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Itärannat ovat harjujakson rinteitä ja itärannat soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta sen viereistä harjua seuraa Länsi-Aureelta alkana maantie. Tieltä laskeutuu lyhyt tie järven itärantaan.[2][1]
Vedenlaatu
Vedenlaatua on tutkittu kolmesti ja viimeksi vuonna 2002. Järven happipitoisuuden osalta tilanne on huono. Vesi on hyvin matala ja kasvillisuus näyttää loppukesällä varsin rehevältä. Vesi kuitenkin vaihtuu nopeasti, joten tilanne ei huonone kesällä. Sen sijaan jääpeitteen alla lopputalvesta järvessä esiintyy happikatoa. veden ravinnepitoisuudet voivat vaihdella suuresti eri vuodenaikoina ja varsinkin sateiden jälkeen. Lopputalvella ravinnepitoisuudet nousevat happikadosta johtuen. Järven virkistysarvot ovat huonot, mutta sen luontoarvot ovat hyvät. Erityisesti ruohottunut järvi elättää runsaan linnuston.[3]
Seitsemisen kansallispuisto
Järvi sijaitsee kansallispuistossa liikumisrajoitetulla alueella, missä on kielletty liikkumasta 1.4–15.7. Lähin pysähtymispaikka sijaitsee tiellä järven suoja-alueen eteläpuolella noin 150 metriä rannasta. Siellä Kirkkaanlamminkankaalla on retkeilijöitä varten pysäköintialue, opastaulu ja käymälä.[5]
Lähteet
- ↑ a b c d e Iso Seitsemisjärvi, Ylöjärvi (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 14.9.2019.
- ↑ a b c d e Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 17.4.2019.
- ↑ a b c d Iso Seitsemisjärvi 15.11.2007. Tampere: Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistys ry. Viitattu 1.9.2016.
- ↑ Luontoon.fi: Seitsemisen kansallispuisto, viitattu 31.8.2016
- ↑ Luontoon.fi: Retkeilykartta, viitattu 31.8.2016
Kokemäenjoen vesistö (35) | Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven–Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) • Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) • Keuruun reitin valuma-alue (35.6) • Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7) • Vanajan reitin valuma-alue (35.8) • Loimijoen valuma-alue (35.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat vesistöt ja osa-alueet: | Kyrönjoen vesistö (42) • Karvianjoen vesistö (36) • Kokemäenjoen alue (35.1) • Vanajaveden-Pyhäjärven alue (35.2) • Näsijärven-Ruoveden alue (35.3) • Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) | ||||||||||||||||||
Mahnalanselän alue (35.51) | noin 50 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kyrösjärven alue (35.52) | noin 80 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Parkanonjärven alue (35.53) | noin 70 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Jämijärven valuma-alue (35.54) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kovesjoen valuma-alue (35.55) | noin 20 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kuivasjärven valuma-alue (35.56) | noin 40 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Aurejärven valuma-alue (35.57) | noin 90 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Sipsiönjärven valuma-alue (35.58) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Lavajärven valuma-alue (35.59) | noin 50 kohdetta
|