Khus (keramiikka)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Chous_with_piper_and_reveler%2C_Painter_of_Florence_4021%2C_Greek%2C_Attic%2C_c._475_BC%2C_red-figure_technique_on_earthenware_-_Krannert_Art_Museum%2C_UIUC_-_DSC06519.jpg/190px-Chous_with_piper_and_reveler%2C_Painter_of_Florence_4021%2C_Greek%2C_Attic%2C_c._475_BC%2C_red-figure_technique_on_earthenware_-_Krannert_Art_Museum%2C_UIUC_-_DSC06519.jpg)
Khus (m.kreik. χοῦς, khūs tai khous, lat. chus)[1] on antiikin aikainen keraaminen viinikannu. Se tunnetaan vaasien muotona erityisesti kreikkalaisesta keramiikasta.[2][3][4]
Khus on muodoltaan pulleahko kannu, jossa on kädensija ja kolmikaarinen apilanlehteä muistuttava nokka. Se voidaan lukea erääksi oinokhoen muodoksi.[2][3] Vaasityypin nimi on peräisin sanasta kheō (χέω), ’kaataa’, ’valaa’.[5] Grammaatikko Krates Malloslaisen mukaan khus-kannulla oli alun perin sama muoto kuin Panathenaia-amforoilla, ja se tunnettiin myös nimellä pelike. Myöhemmin se sai oinokhoen tai olpen muodon.[4] Khus-kannuja käytettiin viinikannuina haudoilla sekä Ateenan Anthesteria-juhlassa, jonka yksi päiväkin oli nimeltään Khoes (Χόες), ’khukset’.[4][6][7][8]
Khus oli myös eräs kreikkalainen tilavuusmitta, nykymitoissa noin 3,27 litraa.[2] Khus-kannut olivat vetoisuudeltaan pienempiä kuin mitä khus oli mittayksikkönä. Tämä selittää tekstikohdat, jotka aiheuttaisivat ihmetystä, jos khus tulkittaisiin tarkoittamaan yli kolmen litran nestemäärää. Esimerkiksi komediakirjailija Eubuloksella eräs mies tilaa kerran khusin viiniä kapēleionista eli tavernasta, ja Milon Krotonlaisen sanotaan kerran juoneen kolme khusta viiniä yhdellä vedolla.[4]
- Khuksen muoto ulkoa ja sisältä.
- Khus, n. 420 eaa.
- Khus, n. 420–400 eaa.
- Khus, n. 400–350 eaa.
Lähteet
- ↑ Liddell, Henry George & Scott, Robert: χοῦς, ὁ / ἡ A Greek-English Lexicon. 1940. Oxford: Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University. (englanniksi)
- ↑ a b c Castrén, Paavo & Pietilä-Castrén, Leena: ”Khus; Mitat ja painot”, Antiikin käsikirja, s. 261, 346–347. Otava, 2000. ISBN 951-1-12387-4.
- ↑ a b Oinochoe, olpe and chous Classical Art Research Center, University of Oxford. Arkistoitu 13.2.2020. Viitattu 20.1.2020.
- ↑ a b c d Smith, William & Wayte, William & Marindin, G. E.: ”Chous”, A Dictionary of Greek and Roman Antiquities. Boston: Little, Brown and Company, 1890. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
- ↑ Liddell, Henry George & Scott, Robert: χέω A Greek-English Lexicon. 1940. Oxford: Clarendon Press / Perseus Digital Library, Tufts University. (englanniksi)
- ↑ van Hoorn, Gerard: Choes and Anthesteria, s. 51. Brill Archive, 1951. Teoksen verkkoversio.
- ↑ Peck, Harry Thurston: Dionysia Harpers Dictionary of Classical Antiquities. 1898. Viitattu 5.11.2018.
- ↑ Smith, William & Wayte, William & Marindin, G. E.: ”Dionysia”, A Dictionary of Greek and Roman Antiquities. Boston: Little, Brown and Company, 1890. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Kirjallisuutta
- Hamilton, Richard: Choes and Anthesteria: Athenian Iconography and Ritual. University Press, 1992. ISBN 047210280X.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta khukset Wikimedia Commonsissa