Kultahemppo
Kultahemppo | |
---|---|
![]() | |
Uhanalaisuusluokitus | |
Elinvoimainen [1] | |
| |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Luokka: | Linnut Aves |
Lahko: | Varpuslinnut Passeriformes |
Heimo: | Peipot Fringillidae |
Suku: | Keltahempot Serinus |
Laji: | pusillus |
Kaksiosainen nimi | |
Serinus pusillus | |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Serinus_pusillus_MHNT_223_Caucase.jpg/250px-Serinus_pusillus_MHNT_223_Caucase.jpg)
Kultahemppo (Serinus pusillus) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Tuntomerkit
Kultahemppo on 11,5–12,5 senttimetriä pitkä. Sillä on musta pää ja kirkkaanpunainen otsa. Höyhenpuku on tiheän mustaviiruinen ja yläperä oranssinkeltainen. Sukupuolet ovat yleensä samannäköiset, mutta joillain naarailla pää, kaula ja rinta eivät ole niin mustat kuin koirailla. Myös otsan punainen laikku voi olla pienempi kuin koiraalla. Nuorilla yksilöillä pää on lähes kokonaan kanelinruskea.[2]
Kultahempon kutsuääni on livertävä ja iloinen tvir'r'r'r. Ääni muistuttaa sitruunahempon ja syyrianhempon ääniä. Kultahempon laulu on pitkä ja kiihkeä sarja, johon kuuluu trillejä, nopeita viheltäviä ääniä sekä lyhyitä narskuttavia ääniä.[2]
Levinneisyys
Kultahemppoja pesii hajanaisella alueella Turkista Länsi-Kiinaan ja Nepaliin asti. Kultahemppopopulaation kooksi on arvioitu 3,5–49,2 miljoonaa yksilöä. Arvio on kuitenkin hyvin varovainen.[1]
Elinympäristö
Kultahemppo pesii vuoristoissa puurajan lähellä tai sen alapuolella seka- ja havumetsissä, usein veden läheisyydessä sekä vähäkasvustoisissa laaksoissa ja alppiruusua ja katajaa kasvavilla alppiniityillä. Talveksi kultahemppo siirtyy hieman alemmaksi.[2]
Lähteet
- ↑ a b c BirdLife International: Serinus pusillus IUCN Red List of Threatened Species. Version 2013.2. 2012. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 31.1.2014. (englanniksi)
- ↑ a b c Svensson, Lars: Lintuopas - Euroopan ja Välimeren alueen linnut, s. 382. Otava, 2010. ISBN 978-951-1-21351-2.
|