Nässjön kunta
Nässjön kunta | |
---|---|
![]() vaakuna | |
![]() | |
Valtio | ![]() |
Lääni | Jönköpingin lääni |
Maakunta | Småland |
Keskustaajama | Nässjö |
Kuntakoodi | 0682 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 930,22 km² |
Väkiluku (31.12.2021) ([2]) | 31 782 |
– Väestötiheys | 34,2 as./km² |
www.nassjo.se | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
Nässjön kunta (ruots. Nässjö kommun) on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Nässjö.[3]
Kunnan maapinta-ala on 930,22 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 31 782 henkeä (31.12.2021).[2]
Vuonna 2007 kunnassa oli 81,88 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Kuntakäsite otettiin käyttöön Ruotsin laissa vuonna 1863, jonka jälkeen nykyisen Nässjön kunnan alueella sijaitsi yhdeksän maalaiskuntaa. Vuonna 1881 Nässjön maalaiskuntaan perustettiin Nässjön taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1890 se erotettiin Nässjön kauppalaksi, joka vuonna 1914 muutettiin kaupungiksi. Loppuosa Nässjön maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin vuonna 1948. Norra Sandsjön maalaiskunnasta puolestaan erotettiin Bodaforsin kauppala vuonna 1930.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
- Malmbäck (Almesåkra ja Malmbäck)
- Forserum (Barkeryd ja Forserum)
- Solberga (Flisby ja Norra Solberga)
- Norra Sandsjö (Bringetofta ja Norra Sandsjö).
Nässjön kaupunkiin ja Bodaforsin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Nykyinen Nässjön kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kaupunki, kauppala ja edellä mainitut neljä maalaiskuntaa.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Nässjön kaupungin vaakuna. Myös Bodaforsin kauppalalla oli oma vaakuna.
- Bodaforsin kauppala
Väestönkehitys
Nässjön kunnan väestönkehitys 1950–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1950 | 31 233 | |||
1955 | 32 281 | |||
1960 | 32 564 | |||
1965 | 33 423 | |||
1970 | 33 536 | |||
1975 | 32 591 | |||
1980 | 31 694 | |||
1985 | 30 786 | |||
1990 | 30 767 | |||
1995 | 30 562 | |||
2000 | 29 495 | |||
2005 | 29 314 | |||
2010 | 29 339 | |||
2015 | 30 451 | |||
2020 | 31 563 | |||
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).[6][2] |
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] | % |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 918 | 16,2 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 160 | 3,8 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 338 | 4,4 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 035 | 75,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 189 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 213 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 183 025 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
- 0–17-vuotiaat: 20,4 %
- 18–64-vuotiaat: 58,3 %
- 65 vuotta täyttäneet: 21,3 %
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) | Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 2,8 | 2,6 | |
jalostus | 30,8 | 27,7 | |
palvelut | 64,8 | 68,2 | |
tuntematon | 1,6 | 1,5 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 12 807 | 13 571 | |
työpaikkaomavaraisuus | 94,4 |
Taajamat
Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 142 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Nässjö | 16 678 |
2 | Forserum | 2 039 |
3 | Bodafors | 1 886 |
4 | Malmbäck | 1 031 |
5 | Anneberg | 833 |
6 | Solberga | 374 |
7 | Grimstorp | 344 |
8 | Fredriksdal | 310 |
9 | Äng | 277 |
10 | Stensjön | 224 |
11 | Flisby | 201 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[17]
- Ormaryd
- Sandsjöfors
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[18]
- Ormaryd
- Sandsjöfors
- Talludden och Vallbohaga
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[19]
- Viebäck
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Nässjön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:[20]
- Nässjö tätort (34 valtuutettua)
- Nässjö landsbygd (23 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nässjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 8 | 10 | 9 | 8 | 11 | 10 | 8 | 8 | 10 | 11 | 8 | 7 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 16 | 16 | 14 | 12 | 11 | 10 | 7 | 7 | 6 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 6 | 7 | 6 | 4 | 6 | 6 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 4 | 1 | 4 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 3 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 | 8 | 5 | 9 | 9 | 9 | 7 | 7 | 8 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 25 | 26 | 27 | 27 | 27 | 18 | 22 | 19 | 20 | 18 | 20 | 17 | 15 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 11 | 12 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 8 | 10 | 10 | 11 | 3 | 4 | 2 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[22] | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | 57 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Distrikt_N%C3%A4ssj%C3%B6.jpg/250px-Distrikt_N%C3%A4ssj%C3%B6.jpg)
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
- Almesåkran piiri
- Barkerydin piiri
- Bringetoftan piiri
- Flisbyn piiri
- Forserumin piiri
- Malmbäckin piiri
- Norra Sandsjön piiri
- Norra Solbergan piiri
- Nässjön piiri
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[23]
- Nässjö
- Norra Sandsjö
- Bringetofta
- Norra Solberga-Flisby
- Barkeryd-Forserum
- Malmbäck
- Almesåkra
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[24] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Almesåkra
- Barkeryd
- Bodafors kbfd
- Bringetofta
- Flisby
- Forserum
- Malmbäck
- Norra Sandsjö (Sandsjö)
- Norra Sandsjö kbfd
- Norra Solberga (Solberga)
- Nässjö
Kirkot
- Almesåkran kirkko
- Bodaforsin kirkko
- Bringetoftan kirkko
- Forserumin kirkko
- Malmbäckin kirkko
- Norra Sandsjön kirkko
- Norra Solbergan kirkko
- Nässjön vanha kirkko
- Nässjön kaupunginkirkko
Nähtävyyksiä
Lähteet
- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2021 Statistiska centralbyrån. Viitattu 29.4.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Nässjö Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 4.7.2016.
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS) 29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Mandatfördelning per valkrets - Kommun (XLS) Valmyndigheten. Viitattu 30.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 29.4.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Nässjön kunnan kotisivut
![Käännös suomeksi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Translation_Latin_Alphabet.svg/60px-Translation_Latin_Alphabet.svg.png)
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nässjö kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/J%C3%B6nk%C3%B6ping_l%C3%A4n_vapen.svg/50px-J%C3%B6nk%C3%B6ping_l%C3%A4n_vapen.svg.png)
Anebyn kunta • Eksjön kunta • Gislavedin kunta • Gnosjön kunta • Habon kunta • Jönköpingin kunta • Mullsjön kunta • Nässjön kunta • Sävsjön kunta • Tranåsin kunta • Vaggerydin kunta • Vetlandan kunta • Värnamon kunta |
Katso myös: Luettelo Ruotsin kunnista • Ruotsin läänit |