Nigerin sisämaasuisto
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Niger.Inland_Delta.NASA2001291.jpg/292px-Niger.Inland_Delta.NASA2001291.jpg)
Nigerin sisämaasuisto satelliittikuvassa.
Sijainti | Mali |
---|
Tyyppi | Suisto, ekoalue, WWF-ekoalue, kosteikko, sisämaasuisto ![]() |
---|---|
Luokitus | Ramsar-alue[1] ![]() |
![Kartta](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,8,14.616666666667,-4.5,290x290.png?lang=fi&domain=fi.wikipedia.org&title=Nigerin_sis%C3%A4maasuisto&revid=22137919&groups=_b5b7d3105bcf5e72302d1eeee331bf98dd17be51)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Niger_River_Center_Island.jpg/250px-Niger_River_Center_Island.jpg)
Nigerin sisämaasuisto[2] on laaja tulvatasanko ja järvialue Nigerjoen keskijuoksulla Malissa.
Nigerjoen 400 kilometriä pitkä ja 125 kilometriä leveä sisämaasuisto ulottuu lounais-koillissuunnassa Ségousta Timbuktun jokisatamaan Koryoumeen. Se käsittää myös Nigerin sivujoen Banin alajuoksun. Alue rajoittuu etelässä ja idässä Bandiagaran ylänköön, lännessä ”kuolleeksi suistoksi” kutsuttuun muinaiseen tulva-alueeseen ja pohjoisessa itä-länsi -suuntaisiin hiekkadyyneihin. Sisämaasuiston laajuus on keskimäärin 40 000 neliökilometriä, mutta sen pinta-ala voi vaihdella kuivan ajan 30 000 neliökilometristä tulvakauden 80 000 neliökilometriin.[3]
Aluetta luonnehtivat lukuisat jokihaarat ja tulvajärvet, joita yleensä esiintyy jokien suistoissa. Sen ylä- ja keskiosa Ké Macinasta ja Dounasta alaspäin käsittää Nigerin ja Banin kaksi päähaaraa sekä järvialueen, johon kuuluvat muun muassa Débo, Wallado ja Korientze -järvet. Alaosan muodostaa Diréen ulottuva monimutkainen jokien ja tulva-altaiden verkosto, jonka suurimmat sivuhaarat ovat Issa Ber, Barra Issa ja Koli Koli.[4]
Sisämaasuisto varastoi vuosittain 7–70 kuutiokilometriä vettä. Tulva alkaa Koulikorosta syyskuussa, levittäytyy nopeasti tasangolle ja ohittaa Dirén kolme kuukautta myöhemmin. Ilmaan haihtuu ja maahan imeytyy noin 44 % virtauksesta. Sisamaasuiston reuna-alueilla sijaitsevien tulvajärvien kuten Aougoundoun, Dôn, Faguibinen, Garoun, Haribongon, Horon, Koraroun, Niangayen ja Télén pinta-ala on supistunut viime vuosikymmenten kuivuuden takia.[5]
Nigerin sisämaasuistoa hyödynnetään kalastuksessa, karjan laidunmaana ja maanviljelyksessä. Siellä sijaitsee Länsi-Afrikan laajin keinokastelujärjestelmä Office du Niger.[6] Alue on myös tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka[7]. Sisämaasuisto sai Ramsar-alueen statuksen vuonna 2004[8].
Lähteet
- The Niger River Basin: A Vision for Sustainable Management. Washington, DC: The World Bank, 2005. 0-8213-6203-8. Teoksen verkkoversio.
Viitteet
- ↑ https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/library/wwd2004_rpt_mali_press_e.pdf. Tieto on haettu Wikidatasta.
- ↑ Maat ja kansat: Otavan maantieteellinen tietosanakirja, 3, s. 1296. Helsinki: Otava, 1980. ISBN 951-1-01911-2.
- ↑ The Niger River Basin, s. 14.
- ↑ The Niger River Basin, s. 14–15.
- ↑ The Niger River Basin, s. 15–16.
- ↑ The Niger River Basin, s. 6.
- ↑ The Niger River Basin, s. 24.
- ↑ Ramsar Sites Information Service rsis.ramsar.org. Viitattu 17.8.2016.