Pussiliito-oravat
Pussiliito-oravat | |
---|---|
![]() Sokeriorava (Petaurus breviceps) | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Selkäjänteiset Chordata |
Alajakso: | Selkärankaiset Vertebrata |
Luokka: | Nisäkkäät Mammalia |
Lahko: | Harvaetuhampaiset Diprotodontia |
Alalahko: | Phalangeriformes |
Yläheimo: | Petauroidea |
Heimo: | Pussiliito-oravat Petauridae Bonaparte, 1838 |
Suvut | |
| |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/DactylopsilaTrivirgataWolf.jpg/200px-DactylopsilaTrivirgataWolf.jpg)
Pussiliito-oravat (Petauridae) on 11 lajia käsittävä pussieläinheimo, joka jaetaan kolmeen sukuun.[1]
Kaikilla pussiliito-oravilla selvät kasvomerkit ja selkäraita, isot alaetuhampaat ja nelikärkiset poskihampaat. Ne ovat selvistä omainaispiirteistään huolimatta kuitenkin läheistä sukua pussioraville, joiden kanssa ne kuuluvat samaan Petauroidea-yläheimoon.
Sukujen Petaurus ja Gymnobelideus edustajat ovat kasvinsyöjiä, jotka ovat erikoistuneet mahlaan, meteen ja muihin kasvinesteisiin. Sen sijaan pussisormieläimet (Dactylopsila) syövät pääasiassa hyönteisiä, joita ne sormieläimen tavoin kaivavat puiden rungoista huomattavan pitkän neljännen sormensa avulla.[2] Kaikki lajit elävät pääasiassa puissa ja liikkuvat öisin.[2] Näillä pussieläimillä on kehittynyt liitopoimu, joka auttaa niitä liikkumaan tilanteissa, joissa metsän lehväkatos on vajaa. Useimmilla lajeilla on pitkä ja tuuheakarvainen häntä, jonka avulla ne vakauttavat ja ohjaavat liitoaan[2].
Pussiliito-oravia elää Tasmaniassa, manner-Australiassa ja Uudessa-Guineassa sekä muutamilla näiden alueiden pienillä lähisaarilla.[2] Heimoon kuuluvaa sokerioravaa pidetään toisinaan Suomessakin lemmikkieläimenä.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että pussiliito-oravien suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin ”liitopussikkaat”.[3] Nämä nisäkkäät eivät kuitenkaan ole sukua pussikkaille, jotka ovat perhosia.
Suvut ja lajit
[1][2]
- Pussisormieläimet Dactylopsila
- Kolmijuovapussisormieläin Dactylopsila trivirgata
- Dactylopsila megalura
- Dactylopsila palpator
- Dactylopsila tatei
- Gymnobelideus
- Leadbeaterinpussiliito-orava Gymnobelideus leadbeateri
- Pussiliito-oravat Petaurus
- Keltavatsapussiliito-orava Petaurus australis
- Sokeriorava Petaurus breviceps
- Norfolkinpussiliito-orava Petaurus norfolcensis
- Petaurus abidi
- Petaurus biacensis
- Petaurus gracilis
Lähteet
- ↑ a b Wilson, Don E. & Reeder, DeeAnn M. (toim.): Petauridae Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed). 2005. Bucknell University. Viitattu 23.6.2011. (englanniksi)
- ↑ a b c d e Nurminen, Matti (toim.): Maailman eläimet: Nisäkkäät 2, s. 416–421, 464. Helsinki: Tammi, 1987. ISBN 951-30-6531-6.
- ↑ Nisäkkäiden suomenkieliset nimet: Petauridae Bonaparte, 1838. (vahvistamaton ehdotus nisäkkäiden nimiksi) Nisäkäsnimistötoimikunta, Luomus.fi. 2008. Arkistoitu 26.5.2012. Viitattu 23.6.2011.
Aiheesta muualla
- Fauna of Australia: Petauridae (pdf) (englanniksi)
- Animal Diversity Web (englanniksi)
- Encyclopedia of Life: Petauridae (luettu 23.6.2011) (englanniksi)
|