Syötävä Puisto
![]() | Tämän artikkelin nimi saattaa olla virheellinen. Ehdotettu uusi nimi on Syötävä puisto. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. |
![]() | Tämä artikkeli tai sen osa painottuu liikaa joihinkin aiheen osa-alueisiin. Artikkelia tulisi muuttaa tasapainoisemmaksi. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelia. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Kertoo vain Helsingin puistosta |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Syotavapuisto.jpg/250px-Syotavapuisto.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Syotavapuisto_yrtit.jpg/250px-Syotavapuisto_yrtit.jpg)
Syötävä Puisto on kaikille avoin, talkoovoimin ylläpidetty hyötykasvipuutarha Mustikkamaalla Helsingissä. Syötävä Puisto perustettiin vuonna 2014 osana Maaseudun Sivistysliiton kolmivuotista teemaa Paikan tuntu käyttämällä paikan adoptio -toimintamallia.selvennä Paikan tuntu -hanke päättyy virallisesti vuoden 2016 lopussa, Syötävä Puisto -hankkeen päättymisestä ilmoitettiin lokakuussa 2016.[1]
Syötävä Puisto on yhteisöllinen ja ympäristösivistyksellinen kokeilu, jossa kaupunkilaisille tarjotaan tilaisuus viljellä hyötykasveja avomaalla, tutustua ruokasienten viljelykokeiluun ja hoitaa puiston marjapensaita sekä hedelmäpuita ohjatusti sekä omatoimisesti. Syötävän puiston tarkoituksena on tarjota vaihtoehtoja kaupunkilaisten ympäristösuhteen ylläpitoon, kokeilla paikan adoptointia yhteisöllisessä toiminnassa ja kehittää uudenlaista sisältöä tyhjilleen jääneisiin tiloihin. Syötävä Puisto ottaa toiminnallaan osaa kaupunkilaisten ympäristösuhteeseen, kaupunkiviljelyyn, kaupunkisuunnitteluun ja urbaaneihin jokamiehen ja -naisen oikeuksiin liittyviin keskusteluihin.
Kesällä 2018 vetovastuu Syötävästä Puistosta siirtyi Helsingin kaupungin nuorisopalveluille ja Maaseudun Sivistysliitto on toiminnassa kumppanina.
Puiston kasvillisuus ja toiminta
Syötävään Puistoon on istutettu omenapuita, luumupuita, tyrnipensaita, mustia ja punaisia viinimarjapensaita, karviaispensaita ja marja-aronioita. Avomaaviljelyksillä kasvatetaan mm. salaattia, yrttejä, hernettä, kurpitsaa ja lehtikaalia. Puistossa kasvaa lisäksi raparperia. Ruokasienten viljelykokeilussa kasvatetaan koivunkantosientä ja kuusilahokkaa. Puiston satoa saa maistella ja poimia pienimuotoisesti omiin tarpeisiin. Vastavuoroisesti kävijöitä pyydetään kitkemään muutama rikkaruoho tai kastelemaan muutama janoinen kasvi, jotta satoa kasvaa seuraavillekin kävijöille. Syksyisin järjestetään kaikille avoimet sadonkorjuutalkoot ja sadonkorjuujuhlat.
Puisto perustettiin keväällä 2014, jolloin alueelle istutettiin monivuotisten hedelmäpuiden ja marjapensaiden taimet talkoovoimin. Avomaaviljelmät ja ruokasieniviljelmät perustettiin koululaisten, kaupunkiviljelijöiden ja eri yhdistysten viljelytyöpajoissa. Peltoalan kääntämisessä avusti Uuras-työhevonen. Eri yhdistykset järjestävät puistossa monenlaisia kaupunkiviljelyyn, permakulttuuriin, villiyrtteihin, hortoiluun ja luontoon liittyviä työpajoja ja kursseja.
Paikan historia
Syötävä Puisto on perustettu paikkaan, jossa on viljelty hyötykasveja jo 1860-luvusta lähtien. Kauppiailla Wasili Winogradoff ja Ivan Scharin oli alueella kasvihuoneita ja laajoja kasvimaita 1800–1900-lukujen taitteeseen asti. 1940- ja 1950-luvuilla pihapiiriä asutti Wickmanien telakkasukuun kuuluva perhe. 2000-luvulle tultaessa pihapiiri siirtyi Helsingin kaupungin liikuntavirastolta Korkeasaaren hallintaan ja taloon on majoitettu satunnaisia eläintarhan työntekijävieraita. Pihapiiri jäi vähäiselle käytölle.
Lähteet
- ↑ Helka Ketonen: Syötävä puisto - Hanke on päättynyt syotavapuisto.paikantuntu.fi. Arkistoitu 25.11.2016. Viitattu 24.11.2016.
Aiheesta muualla
- Syötävän Puiston kotisivut