Újépület
Újépület | |
Neugebäude | |
laktanya, börtön | |
![]() | |
Coquereau: A pesti Újépület (tusrajz) | |
Település | Pest |
Cím | Szabadság tér (helyén) |
Építési adatok | |
Építés éve | 1786 |
Megnyitás | 1793 |
Bezárás | 1897 |
Lebontás éve | 1897 |
Lebontás oka | városrendezés |
Tervező | Isidore Canevale |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | börtön |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Újépület Pozíció Budapest térképén | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Újépület témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az Újépület (Aedificium Regium Novum, németül Großes ärarial Gebäude[1] (kincstári nagyépület) vagy Neugebäude) egy hírhedt erőd- és laktanyaszerű katonai épület volt, mely egykor Pesten, a Lipótvárosban, a mai Szabadság tér területén állt.
Építése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/%C3%9Aj%C3%A9p%C3%BClet_t%C3%A9rk%C3%A9p.jpg/120px-%C3%9Aj%C3%A9p%C3%BClet_t%C3%A9rk%C3%A9p.jpg)
Felépítésére II. József adott utasítást. A terveket Isidore Canevale bécsi építész készítette. Az óriási belső udvart bezáró négyszögletes épület építése 1786-ban kezdődött, Hild János vezetésével. Itt szerezte első szakmai tapasztalatait Hild József, a későbbi híres építész is. Az erődszerű épület felhasználási célját nem közölték a lakossággal, így az találgatások tárgya volt. A nagyméretű épület egyes részei fokozatosan készültek el; 1789-ben a 3. sz. pavilon már használatban volt.
Az épület négyszög alakú volt, a földszinten kívül még két emelettel rendelkezett. Négy sarkán kisebb, de egy emelettel magasabb, négyszög alakú épületrészeket emeltek, amelyeket a főépülettel rövid melléképítmények kapcsoltak össze, úgy hogy a deréképület az erősségnek mintegy középfalát, a négy saroképítmény pedig annak bástyáit képezte. A nagyobb homlokfalak 100 ölnél hosszabbak, a belső főudvar majdnem 10 000 négyszögölnyi teret foglalt el. Különösebb építészeti értéke az épületnek nem volt. A rejtélyes építmény homoksivatag közepén emelkedett, ugyanis az akkori város szélső házai s a megkezdett építmény között még jókora térség terült el, melyet meg nem kötött fövény borított. II. József halálakor a munka még nem volt befejezve, s az időközben kitört napóleoni háborúk gátolták az építkezés folytatását. 1793 és 1796 között használták börtönként, az elfogott francia tisztek raboskodtak itt.
1802-ben eladni készültek az épületet, a prágai zsidók már ajánlatot is tettek rá. Széchényi Ferenc gróf akkori kamaraelnök hathatós fölterjesztéseket tett a szándékolt eladás ellen, mivel az épület a II. József által a magyar papságtól elkobzott javakért kapott pénzen készült el. Az eladására így nem került sor, azonban az építés folytatásához csak 1814-ben fogtak, s mikor az épület elkészült, az újonnan szervezett ötödik tüzérezred laktanyájává rendelték azt.
A kivégzőhely
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Grof_batthyany_lajos_elso_miniszterelnokunk_kivegzese.jpg/250px-Grof_batthyany_lajos_elso_miniszterelnokunk_kivegzese.jpg)
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc bukása után tömegével zárták ide a magyar hazafiakat. 1849. október 6-án az épület falánál végezték ki Batthyány Lajos grófot, az első független magyar kormány miniszterelnökét, az aradi vértanúk kivégzésével azonos napon. A kivégzés emlékét őrzi az egykori épület északkeleti sarkának helyén emelt Batthyány-örökmécses. Az épület mellett végezték ki 1849. október 10-én Csány László kormánybiztost, közlekedési minisztert, majd október 24-én Perényi Zsigmondot, a felsőház másodelnökét is. Október 20-án a délelőtti órákban a közeli Fa téren (maː Mezőgazdasági Minisztérium környéke) Mieczysław Woroniecki herceget, Peter Giron honvéd alezredest és Karol Gustaw d’Abancourt de Franqueville lengyel nemest végezték ki.[2]
A helyszín utóélete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Memorial_of_the_1848-49_Revolution%2C_Szabads%C3%A1g_Square%2C_2009-05-20_BudapestDSCN3547.jpg/188px-Memorial_of_the_1848-49_Revolution%2C_Szabads%C3%A1g_Square%2C_2009-05-20_BudapestDSCN3547.jpg)
A kiegyezés után felmerült az épület nyomda, majd városi árvaház céljára való hasznosítása, végül is 1897-ben lebontották. A szomszédságában időközben épülő Országház hatására a környék felértékelődött. Az Újépület helyén alakították ki Palóczi Antal tervei szerint a Szabadság teret.
Jegyzetek
- ↑ Tanulmányok Budapest múltjából
- ↑ Palóczi Edgár: Woroniecki-Korybut Miecislav herceg. Archiválva 2016. augusztus 21-i dátummal a Wayback Machine-ben Lengyel-magyar emlékek
Források
- Budapest lexikon II. (L–Z). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 554. o. ISBN 963-05-6411-4
- Magyarország és Erdély eredeti képekben Darmstadt, 1856. 131. old.
- A pesti Újépület – egy kis történelem
- Az Újépület Pest belterületének kataszteri térképén (1785)
Kapcsolódó szócikkek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Searchtool_right.svg/14px-Searchtool_right.svg.png)
Történelemportál
Budapest-portál