Astorga
Astorga | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Leon | ||
Rang | spanyol község | ||
Székhely | Astorga | ||
Polgármester | Juan José Alonso Perandones (PSOE) | ||
Irányítószám | 24700 | ||
Körzethívószám | 24008 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 10 321 fő (2023)[1] | ||
Népsűrűség | 220,63 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 868 m | ||
Terület | 46.78 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Astorga weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Astorga témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Astorga város Északnyugat-Spanyolországban, Kasztília és León autonóm közösség León tartományában. A római korban a Mérida felől érkező Via Delapidata északnyugati vége volt Tarraconensis provinciában.
Fekvése
A Leóni-hegység lábainál fekszik, folyója a Tuerto. A nyugat-keleti irányú kelta Tej útja (franciául: Voie lactée), majd a római hódításkor kiépített Via Norte és az észak-déli irányú, Mérida felől érkező Via Delapidata kereszteződésére épült fel, de a Via Cartagena is innen indult a mai Madrid és Cartagena irányába.
Folyója, a Tuerto folyó, a Duero völgyében fekszik. Teraszos jellegű.
Története
A környéken a keltibér asztúrok éltek, a rómaiak i. e. 17-ben hódították meg Astrurica Augusta néven, melyből a mai származik. A jelentősége tovább nőtt, mikor a Las Médulas aranybányákat a rómaik elkezdték használatba venni, így az Ibériai-félsziget északkeleti csücskében és egy fontos központtá lett. A mór hódítás után a város csak mintegy 50 évig volt arab kézben, mert I. Alfonz asztúriai király már 753-ban visszafoglalta, majd 850-től püspöki székhely lett.
A városban 1545-ben érték el a nyomdaipari termékek, de erősen egyházi felügyelet alatt, az erőteljesebb polgárosodás inkább csak a XVII. századtól indult be. A francói rezsim utáni demokratikus fejlődés megkezdődése jelentősen hozzájárult a turisztikai-gazdasági élet fellendüléséhez.
Népesség
A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja:
Lakosok száma | 12 381 | 12 207 | 12 139 | 12 078 | 11 897 | 11 633 | 11 264 | 11 029 | 10 553 | 10 321 |
2001 | 2004 | 2007 | 2009 | 2011 | 2014 | 2016 | 2018 | 2021 | 2023 |
Látnivalók
A fő nevezetességek közt van a 8. századi Mária-katedrális és a Gaudí-féle neogótikus Püspöki Palota, mely ma a Museo de los Caminos – „Az Utak Múzeuma”. A városháza XVII. századi egy órával, mely körül a tetőkorlátokon maragató-népviseletű pár látható.
A római kor bizonyítékai közt egyebek mellett a részben kiásott korabeli település, a városfal részei, a Római múzeumban látható Ergasto munkaház, a részben kiásott fórum, az Augustus-templom és a termálfürdők is láthatók.
Édességek
Astorga nagy cukorútvonalon fekszik, ezért több édesipari nevezettsége született, ezek többek között:
- Hojaldres, különféle édes leveles-tészták,
- A Mantecado vajas fánk és
- a különféle astorgai csokoládék, melyek a múzeumban ki is próbálhatók.
Galéria
- Astorga távlati képe a Mária-katedrálissal
- Astorga katedrálisa (balra) és a Püspöki palota (jobbra)
- A Városháza toronypárja egy órával és a korlátokon egy Maragato-pár
- A városfal
Testvérvárosok
Jegyzetek
- ↑ Municipal Register of Spain of 2023
Források
- Astorga önkormányzatának honlapja
- Astorga a Spain.info oldalon Archiválva 2014. július 14-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- A TurismoLeón Astorga oldala
A spanyol világ portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap